Křídový útvar v západním Povltaví. 47 



spodní oddíl — lupky — nejspíše souvrství Ic. Nelze tu však s ji- 

 stotou jednotlivá souvrství rozeznati, což u sedimentů pobřežních bylo 

 možno očekávati. 



V lupku vrstvy 2. zjištěny mikroskopicky hojné anisotropické 

 jehličky délky 0012—0-060 mm, jež konstatovány též v permských 

 horninách tohoto kraje (cf. článek o základu pásma I.). Dále obsahuje 

 lupek dosti hojné zachovalé otisky flory křídové ; pokud bylo mi možno, 

 sebrány následující druhy (určil s nevšední ochotou p. Dr. Edv. Bater) : 



Pteris frigida Heer, 

 Cunninghamia elegans Corda, 

 Myrica Zeukeri (Ett. sp.) Vel., 

 Myricanthium amentàcèum Vel. 



Pískovec vrstvy 3. a 4. obsahuje v kaolinickém tmelu hojně 

 anisotropních jehliček délky 0'012 — 0024 mm, těchže, jako lupek 

 vrstvy 2. Pískovec vrstvy 6. neobsahuje těchto jehliček. 



M. V. LiPOLD r. 1861 — 62 (18) připojuje k popisu kameno- 

 úhelného útvaru zdejšího kraje vyobrazený profil Provázkou (ve směru 

 S—J). Naše pískovce pásma I. a II. označuje jako „Quadersandstein". 



Krejčí r. 1885 (17) zmiňuje se, že kdysi pátráno bylo po uhlí 

 v lupcích křídových na severním a jižním úbočí Provázky a to s vý- 

 sledkem negativním. 



Zeleníce. 



Jižně od Provázky zdvihá se křídová planina „Rovina" zvaná. 

 Na jejím severním svahu, v obci Želenicích, jsou přístupny kvádrové 

 pískovce pásma li v mocnosti 9 m (mezi 283 — 292 m n. m.). Pí- 

 skovec má tmel kao li nicky, jest jemnozrnný, nažloutlý. Obsahuje 

 dosti hojně roztroušená makroskopická černá zrnka; mikroskopicky 

 zjištěno, že náležejí z velké části tmavému lyditu, méně uhelným 

 částečkám neb hněděžlutému (ve světle procházejícím) turmalinu. Na- 

 lezeno několik protáhlých sloupečků turmalinu, silně pleochroistických^ 

 vysokého dvojlomu, zhášejících rovnoběžně s delší hranou. 



Ač základ ani patro pásma I. přístupno tu není, přec není na- 

 měřená mocnost pískovců pásma I. ( — 9 m — ) jistě příliš vzdálena 

 od úhrnné mocnosti pásma I., neboť na blízké Provázce obnášela 

 mocnost celého pásma I. 12*5 m. Nápadným však jest rozdíl nad- 

 mořských výšek, v nichž vyškytá se pásmo I. na Rovině a na Pro- 

 vázce; kdežto na Provázce bylo v mezích 254'7 — 267*2 m n. m., jest 

 zde (ač neúplné) v mezích 283 — 292 m n. m. Sklonem vrstev k se- 

 veru vysvětliti tuto différend nelze, jak z celkové polohy pásma I. 



