Křídový útvar v západním Povltaví. 49 



297-5 



Nepřístupné vrstvy, kryté v úbočí žlutým lesem 

 d i 1 u v i á 1 u í m, obsahujícím úlomky slínů 

 pásma III 12-0 m 



Nepřístupné vrstvy v obci Brandýsku 16 5 m 



Most přes potok v obci Brandýsku. Kota 269 m n. m. 



Pískovce pásma I. vrstvy 1. a 5. obsahují tu a tam drobné 

 zrnko tmavého lyditu, vzácně až 1 cm. velké. Veškeré pískovce (vrstva 

 1.— 5.) náležejí ku souvrství I. d. 



Dále k jihu pásmo I. v souvislosti nepokračuje, neboť jest pře- 

 rušeno západním výběžkem ostrova Turského, jenž tu za doby pásma 

 I. z vod jezerních čněl. Nejblíže další výskyt pásma I. jest až při 

 jižním svahu někdejšího ostrova Turského — u Kněževsi. 



Kraj mezi výšinou Turskuu, údolím Šáreckým a Hostivicemi. 



Čermákův mlýnu Kněževsi. 



Na úpatí východní stráně údolní u potoka jest přístupna nej- 

 vyšší část pásma I. v mocnosti 1 m (viz profil č. 47. v pojednání 

 o pásmu II.). Sestává z pískovce kaolinického, drobnozr- 

 ného, místy hrubozrného, světle šedého. V pískovci roztroušena jsou 

 drobná, makroskopická zrnka tmavého lyditu a tmavé břidlice algon- 

 kické. — Liší se od pískovce pásma II. , jenž tvoří jeho patro a je 

 mu vzhledem svým velmi podobný, tím, že neobsahuje glaukonitu ani 

 mořských zkamenělin. 



Pallausch r. 1869 (20) popsal profil vrstvami křídovými u Čer- 

 mákova mlýna (citován jest při profilu č 47. v pojednání o pásmu 

 II.). Nevytýká nijak, že spodní vrstva pískovcová (naše pásmo I.) liší 

 se od pískovců hořeních^ Z popisu jeho lze souditi, že i nejspodnější 

 tuto vrstvu čítal ku mořskému oddílu cenomanu (t. j. ku našemu 

 pásmu II.). 



Gümbel r. 1870 (6) prozkoumal vrstvy křídové u Čermákova 

 mlýna a uvádí odtud profil citovaný při profilu č. 47. Našemu pásmu 

 I. odpovídá Gümbelova vrstva 14., kterouž řadí do svého stupně 

 „Unterplänersandstein mit Rudisten oder Pflanzenresten. (Analoge 

 Faciesbil düngen.)" 



— Srovnej porovnání při profilu c. 10. (Lobeč). 



