50 XX111. Dr. Břetislav Zahálka: 



Od Čermákova mlýna sledovati můžeme nejvyšší část pásma I. 

 v téže stráni údolní, dále k severu. As uprostřed mezi Čermá- 

 kovým mlýnem a obcí Kněživkou jest v oboru jeho ote- 

 vřena pískovna v podobě jeskyně vyhloubená. V jeskyni jest pásmo 

 I. přístupno u dna jejího v mocnosti as 1*5 m ; výše následuje pís- 

 kovec pásma II., předešlému velmi podobný, jako u mlýna Čermá- 

 kova. Pásmo I. sestává tu z pískovce kaolinického, jemno- 

 zrného, žlutošedého neb žlutého, nepevného. Roztroušena jsou v něm 

 hojně jemná zrnka tmavého lyditu a tmavých břidlic algonkických, 

 zřetelná makroskopicky co tmavé tečky. Petrografické rozdíly mezi 

 pískovcem pásma I. a II. jsou tu tytéž jako u mlýna Čermákova. 



Fric r. 1870 (2 pg. 211) činí zmínku o vrstvách našeho pásma 

 I. ve stráni mezi Kněževsí a Kněživkou a nazývá je „Peruckým 

 vrstvami". 



Dále na severu, v obci Kněživce jest pásmo I. přerušeno 

 kamýkem lyditovým, jenž tu za doby pásma I. nad okolní dno jezerní 

 vyčníval ; byl to patrně poloostrovní výběžek velkého ostrova Tur- 

 ského. Na lydit přikládá se tu přímo pásmo II. 



Cihelna mezi Tuchoměřicemi a Statenicemi. 



Mezi Tuchoměřicemi a Statenicemi byl patrně za doby pásma I. 

 malý záliv jezerní, ježto zde na jižním úpatí Turské výšiny zasahá 

 pásmo I. nejdále na sever. Dobře přístupny jsou vrstvy jeho v rokli 

 severně nad druhou cihelnou (směrem od Tuchoměřic). Viděti jest tu 

 následující 



Profil 17. 

 Vrchol údolní stráně 309 m n. m. 



j4. Sliny písčité s pong i o v é, světle šedé, pevné, 



v několika lavicích nad sebou 7-0 



Slin spongiový, světle šedý, pevný 04 



!| 2. Slin světle šedý, pevný 0*7 



S il. Pískovec slinitý, jemnozrnný, světle šedý, 

 [ nepevný, tence deskovitý 0*9 



300-0 



o 



6. Pískovec vápnitý,' jemnozrný, žlutošedý, 

 pevný, 0*7 



5. Pískovec vápnitý, jemnozrný až drobnozrný, 

 žlutošedý, vystupující v pevné lavici, s velmi 

 hojnými Exogyrami columbami 0-4 



