Křídový útvar v západním Povltaví. 55 



r. 1870 (14, pg. 72) zmiňuje se, že tu v oboru vrstev Peruckých 

 (našeho pásma I.) vystupují lupky. 



Horoměřice. 



Nejblíže další lokalita, kde pásmo I. při jižním konci výšiny 

 Turské jest přístupno, jsou Horoměřice. Profil veden tu od západního 

 konce obce dle cesty, později rokle, jež k jihu se zahýbá a u koty 

 327, u silnice, se končí. — 



Profil 19. 

 Rozcestí na silnici (u kříže), jižně od Horoměřic. Kota 327 m n. m. 



Nepřístupné vrstvy pásma III. V polích i ve strži roz- 

 troušeno jest hojně desek si í nu pí s čité h o, spongio- 

 v é h o, šedobílého, dále spongilit u*písčitojílovi- 

 téh o, nažloutlého, lehkého, porovitého a vápence 

 křemitého, spongiového, písčitého, šedého . . 12 7 m 

 314-3 



. Pískovec kaolinicko-glaukonitický, j e- 

 mnozrný, zelenožlutý, ve vyšší poloze zeleno- 



šedý 2-2 | 9 



g | 1. Pískovec kaolinický, týž jako v pásmu I. 0*8 

 311-3 _ . 



j 2. Pískovec kaolinický, jemnozrný, šedožlutý, j 



hlouběji světlešedý 63 I i 



1. Pískovec kaolinický, drobnozrný, na- ^ 



žloutly 1-0 ' c ~ 



Dno úvozu JZ od Horoměřic. (Vrstvy křídové hlouběji jsou nepří- 

 stupny 304*0 m n. m. 

 Pískovce pásma I. obsahují roztroušená jemná zrnka tmavého 

 lyditu. 



Jenerálka, stráň severní. 



Na jižním svahu planiny křídové, jež právě jest sledována, pří- 

 stupny jsou dobře vrstvy křídové v příkré stráni údolí Šáreckého, 

 severně nad Jenerálkou. Zejména jsou pěkně odkryty vrstvy v úzké 

 rokli, jež východně od Gabrielky zařezává se do svahu údolního. 

 V hoření části pásma L, téměř již na vrcholu stráně, otevřen jest 

 lom na pískovec. — 



*) Bližší popis této horniny viz v pojednání o pásmu III. 



