Křídový útvar v západním Poyltaví. 59 



Host i vi ce. 



Nejblíže další profil v jižním úbočí souvislé planiny křídové, 

 právě sledované, změřen byl v úvozu cesty, vedoucí od západního 

 konce nádraží Hostivického k severu. 



Profil 23. 

 Vrchol planiny severně nad Hostivicemi. Kota 375 m n. m. 



3. Vrstvy si ínů písčitých spongiových, na- 

 žloutlých s koulemi vápenců křemitých, 

 šedých, velmi pevných, špatně v polní cestě 



B ) přístupné 19 - 5 



jfj I 2. Slin žlutobílý, dosti pevný 05 



I 1. Jíl nažloutlý, místy písčitý 10 



354 



i—/ 



,-h í 2. Pískovec kaolinicko-glaukonitický, 



I jemnozrný, s partiemi hrubozrného, hněděšedý 



1 I poněkud nazelezalý 1"3 



çu i 1. Píkovec kaolinický, týž jako v pásmu I. 1-7 



o 

 S 



m 



-CS 



351-0 



Pískovec kaolinický, jemnozrný, žlutý, kvádrový, 

 nepevný, s pruhy pískovce kaolinického hrubozrného, 



žlutošedého 10 m 



& Nepřístupno v obci Hostivicích 194 m 



Dno údolí v obci Hostivicích. 3306 m n. m. 



V pískovci pásma I. roztroušena jsou jemná, makroskopická 

 zrnka tmavéhe lyditu. Mikroskopicky zjištěna žlutohnědá zrnkahtur- 

 malinu, jež jsou dosti vzácná; jeví silný pleochroismus mezi tonem 

 světle žlutým a olivově zeleným. 



Hlubší vrstvy pásma I. byly mi nepřístupnými. 



Krejčí r. 1870 (14 pg. 72) zmiňuje se, že v Hostivicích v oboru 

 vrstev Peruckých (našeho pásma I.) vystupují lupky, kdežto Fric 

 r. 1902 (4, pg. 38) tvrdí, že v oboru vrstev Peruckých od Jenče 

 přes Hostivice k východu lupky scházejí a nejblíže až ve Hvězdě do 

 spodního oddílu vrstev těch se vkládají. 



Pozůstatky křídových usazenin J V nad Dolni Šárkou, 



Krajina v trojúhelníku mezi údolím Dolní Šárky, výšinou Bělo- 

 horskou a údolím Vltavským jest erosí značně snížena, tak že z kří- 

 dových usazenin zbyly tu jen vrstvy nejspodnější a to jen na nejvýše 



