Křídový útvar v západním Povltaví. 61 



Šafránka. 



Necelý kilometr na S V od lokality předešlé, v sousedství zdi, 

 ohrazující zahradu statku Šafránky jest v blízkosti koty 296 otevřen 

 malý lom na pevné železité pískovce, jež přináležejí nejspodnějšímu 

 oddílu pásma I: 



Ve východní stěně lomu viděti jest 



Profil 25. 

 Pole. Vrchol lomu Kota 296 m n. m. 



Pískovec s chudým tmelem jílovito ž elez itým ; hrubo- 

 zrný, žlutohnědý, značně porovitý, pevný . . • 3"3m 



Dno lomu • 292*7 m n. m. 



V jižní stěně téhož lomu změřen následující 



Profil 26. 

 Pole. Vrchol lomu ....... Kota 296 m n, m. 



Pískovec železitý, jemno- až hrubozrný, žlutohnědý až 

 rudý, velmi pevný ; pod tímto následuje šikanou ložní plochou oddě- 

 lená vrstva pískovce železitého, jeinnozrného, rudohnědého, 

 velmi pevného. Při povrchu je žlutě navětralý 2 3 m 



Dno lomu .... • 293*7 m n. m. 



V tomto lomu dobře jest viděti, jak nejspodnější oddíl pásma I. 

 z místa na místo se petrograficky mění. 



Nadmořské výšky křídových usazenin všech právě popsaných 

 lokalit souhlasejí dobře s výškami, jež bylo možno očekávati na zá- 

 kladě profilů sousedních. 



Pláň Bělohorská. 



Výšina Bělohorská svažuje se na všechny strany dosti příkře. 

 Na severu spadá k obci Ruzyni, Liboci, Veleslavínu a Střešovicum, 

 na východě ku Praze, na jihu do údolí Košířského (údolí Motolského 

 potoka) a na západě poněkud mírněji k Ěepům. 



V dolení části sestává výšina z vrstev silurských, k jihu silně 

 skloněných ; přikrývku jejich tvoří útvar křídový. 



Strahov. 



Na východním konci výšiny Bělohorské jsou vrstvy křídové 

 nejlépe zřetelný za klášterem Strahovským na Hradčanech. Profil náš 

 veden byl od kasáren zemské obrany dle cesty k lomům pískovcovým 



