Křídový útvar v západním Povltaví. 7 



v profilu č. 26 za Strahovem a j., pokud obsahují hojnost zrnek kře- 

 menných. 



8a) Vápenec zrnitý. 



Vápenec zrnitý jest aggregatem jemných zrn — individuí — 

 vápencových, rovnými ploškami omezených, jež v pevnou hmotu těsně 

 jsou stmelena. Makroskopicky jsou zrna svými reflexy světelnými 

 dobře znatelná; dosahují velikosti až 0*5 mm. Vápenec zrnitý jest vždy 

 velmi pevný, barvy světle šedé neb žlutošedé. Obsahuje někdy roz- 

 troušená makroskopická zrnka tmavého lyditu a břidlic algonkických. 



V praeparatech mikroskopických spatřiti lze vedle zrn vápen- 

 cových množství řezů jemnými lasturami vápnitými. Zřídka vyskytne 

 se vápnitá jehlice spongiová s vnitřním kanálkem. Akcessoricky vy- 

 skytují se zrna tmavého lyditu, bílého neb čirého křemene, tu a tam 

 úlomek tmavé břidlice algonkické a vzácně drobné partie pyritové, při 

 povrchu značně 1 limonitisované. V každém vápenci jest vždy něco jílu 

 přimíseno, který, je-li ve větším množství přítomen, dodává hornině 

 barvu temnější. — Zrnitý vápenec z Buštěhradu (prof. č. 43) nazván 

 hrubozrně písčitým, ježto obsahuje hojnou příměs hrubších zrnek 

 křemenných. 



Vápence zrnité rozšířeny jsou na výšině Turské, v oboru útesové 

 facie pásma II. a jsou vedle svrchu popsaných pískovců vápnitých 

 a následujících vápenců celistvých typickou horninou pro útesovou 

 facii pásma II. 



8. b) Vápenec celistvý. 



Hmota vápnitá sestává z jemných částeček, pro pouhé oko ne- 

 rozlučitelných. Nikdy není vápenec úplně čistý, vždy jílem znečištěný. 

 Zrnka křemenná jsou vždy (v našem okrsku) přimísena a to skoro 

 ve všech případech v takovém množství, že jest nutno vápenec 

 „písčitým" nazvati; též jest dbáno při nomenklatuře velikosti zrn 

 pískových — rozeznáváme proto vápence jemno-, drobno- a hrubozrně 

 písčité. V mnohých vápencích jsou roztroušeny makroskopicky zřetelné 

 úlomky lastur vápenných; zvláště velké množství úlomků takových 

 obsahuje vápenec pásma IL, spočívající na vrcholu lyditového kamýku 

 jižně nad obcí Bělokem a některé úlomky vápencové, roztroušené 

 v polích mezi Noutonicemi a Cvrkýní. 



Pod mikroskopem jeví se hmota vápencová celistvou, jemnými 

 partikul emi jílu šedého promísenou, limonitem Často do žlutá neb 



7 



