12 XXIII. Dr. Břetislav Zahálka: 



1. Při studiích svých však na výšině Turské shledali jsme, že 

 mezi velkou řadou lokalit lze vždy malé rozdíly faciové stanoviti, což 

 z poměrů facií útesových samo sebou se rozumí. Proto jsme veškeré 

 vápnité usazeniny na výšině Turské zahrnuli pod jediným názvem 

 „facie útesová", jak v novějších pracích geologických se facie ty 

 nazývají („Klippenfacies"). 



Pokud se týče Fricova rázu glaukonitického a písčitého v okrsku 

 našem, jest možno k citovaným Fricovým lokalitám podotknouti ná- 

 sledující: Na Vidovli u Jinonic, jak z našich popisů zřetelno jest, vy- 

 vinuto jest pásmo II. v horním oddílu v rázu normálných pískovců 

 glaukonitických šedozelených neb zelených stejně jako na Bílé Hoře, 

 měla tudíž býti lokalita tato ve Fricově přehledu zařaděna býti do 

 rubriky „ráz glaukonitický". — Pokud se tyče lokalit Kralup a Lobée, 

 zařaděných Fricem též do rázu písčitého, neshledávám potřeby od- 

 dělovati jich od onoho rázu glaukonitem charakterisovaného, do kte- 

 rého mezi jinými náležejí též lokality bělohorské; v obou lokalitách, 

 jak z profilů č. 10 a 11. vysvítá, sestává pásmo II. vesměs z pískovců 

 glaukonitických neb kaolinicko-glaukonitických. Vztahuje-li se Fricova 

 lokalita „Šárka" na naší lokalitu „Severně nad Jenerálkou", jest 

 i z našeho profilu č. 20. zřetelno, glaukonitu v pásmu II. jest velmi 

 málo (bylo by tudíž správné dle Frice zařaditi lokalitu tu do „rázu 

 písčitého") — jest to však případ ojedinělý v celém okrsku našem. 



Z uvedeného vysvítá, že vlastně veškeré lokality Fricovy 

 v okrsku uašem, zařaděné do rázu glaukonitického a písčitého, daly by 

 se dobře shrnouti do jediného rázu glaukonitického. Pouze Fricova 

 lokalita Šárecká se od ostatních lokalit, jak již podotknuto liší (ne- 

 dostatkem glaukonitu). 



2. Z našich profilů vychází na jevo, že pásmo II. z krajiny Velvarské 

 (facie přestavlcká) do okolí Prahy (facie perucká) mění se tím způ- 

 sobem, že svrchní čás v mocnosti as 1 m zůstává glaukonitickou, 

 spodní však v mocuosti as 2 m na glaukonit stává se chudčí a mění 

 se v pískovec kaolinický, podobný kvádrovci souvrství d pásma I. 

 To samé shledal Č. Zahálka (31, 33, 56) při postupném sledování 

 pásma II. z vysočiny Řipské (facie přestavlcká) do Poobří přes Peruc 

 k Lounům (facie perucká). 



3. V oboru facie přestavlcké Fric určoval celé naše pásmo II. 

 za Korycanské vrstvy (na př. u Přestavlk *) — 2, pg. 201), na Bílé 



*) Pokud Přestavlk (u Roudnice) se týče, řadí tuto glaukonitem charakte- 



