Křídový útvar v západním Povltaví. 13 



Hoře však určoval za Korycanské vrstvy pouze onu svrchní 1 m mocnou 

 glaukonitickou vrstvu pískovcovou, neboť píše (3, pg. 66, obr. 21.): 

 „Na Peruckém kvádru, vyznačujícím se barvou bělavou nebo rezavou 

 uloženo jest na 1 m zelenavého pískovce, který tu sice jest bez 

 zkamenělin ale dle blízkých profilů u Cibulky a Třešovic náleží 

 vrstvám Korycanským". (Cf. též 4, pg. 40, obr. 21.). 



Nebylo mi tudíž možno v okrsku našem přidržeti se rozdělení 

 facií dle Frice; přidržel jsem se v ohledu tom rozdělení, jež zavedl 

 r. 1897 Č. Zahálka (56, pg. 12), poněvadž z rozdělení toho vysvítá, 

 ku které oblasti českého útvaru křídového jednotlivé okrsky faciové 

 náležejí, z čehož bude možno jednou ustanoviti úplnou rozlohu 

 oblastí*) usazenin jednotlivých řek, pod jichž vlivem se sedimenty 

 křídové tvořily. 



Tektoiiika pásma II. 



Tektonika pásma II. jest shodná s tektonikou ostatních pásem 

 a objasněna byla v článku o tektonice celého prozkoumaného okrsku. 



O vrstvách pásma II. 



Pásmo II. podrobněji nečleníme ; ani tam, kde jest značněji 

 mocné, jako v oboru výšiny Turské, nebylo možno v něm určitých 

 a stálých horizontů stanoviti, což jest přirozené ve fáciích útesových. 

 Pouze v oboru facie perucké rozpoznati možno dva horizonty — ho- 

 ření, charakterisovaný pískovci glaukonitickými, dolení, pískovci kao- 

 linickými, podobnými kvádrovcům pásma I.d. 



Jednotlivé profily probrány jsou v tomtéž pořádku, jako při 

 pásmu I. Projdeme tudíž nejprve lokality kolem výšiny Turské od 

 severu počínaje a od jihu vrátíme se k lokalitám na výšině samé 

 prozkoumaným. 



risovanou lokalitu do rázu písčitého (2, pg. 217), tedy do téhož rázu, jako na př. 

 Kralupy a Lobeč, ač dle našich výzkumu jsou to facie rozdílné. 



*) Viz: C. Zahálka — Pásmo IX. kříd. útv. v Pojizeří. Vést. kr. čes. 

 spol. nauk Praha, 1904, pag. 3—4. 



