Křídový útvar v západním Povltaví. 23 



Pískovec jílovitý vrstvy 2. ukazuje však ještě na facii přesta- 

 vlckou. 



Pískovec vrstvy 1. a 2. obsahuje v jílovitéra tmelu množství 

 čirých, anisotropních jehliček délky 006 — 018 mm (cf. svrchu 

 článek o petrografii pás. II.). 



Zeleníce. 



V obci Zelenících není pásmo II. nad pískovcovými kvádry pá- 

 sma I. přístupno. Probíhá v dolení části obce. Kvádry pásma I. končí 

 se tu ve výši 292 m n. ni., načež následuje mírnější svah, což na- 

 svědčuje přítomnosti vrstev měkčích (pásma II J. Je tudíž možno od- 

 hadnouti, že základ pásma II. jest tu ve výši as 293 m n. m. a při- 

 jmeme-li mocnost pásma II. z Brandýsku (3*35 m), bylo by tu patro 

 pásma II. ve výši as 296 m n. m. (cf. obr. 1.) 



B r a n d ý s e k. 



Profil 16. 



Pásmo II. přístupno jest ve svahu pod silnicí nad druhou ser- 

 pentinou silniční nad obcí Brandýskem. 



Pískovec vrstvy 2. obsahuje příměs glaukonitu a úlomků moř- 

 ských lastur (nejspíše ku rodu Pecten náležejících). — Ku pásmu II. 

 čítám též hrubozrný pískovec kaolinický vrstvy 1 ., ač 

 v něm mořské zkameněliny ani glaukonit zjištěn nebyl. 



Nápadnou jest totiž hrubozrnost jeho oproti jemnozrným pískov- 

 cům spodním ; ta prozrazuje změnu v geologických poměrech, která 

 vniknutím mořských vod způsobena býti mohla. Poměry tyto jsou 

 charakteristické pro facii peruckou. 



Nejblíže k jihu odtud přístupno jest pásmo II. až v Buštéhtadě 

 (cf obr. 1.). Ve StelČovsi spočívá na algonkických břidlicích přímo 

 pásmo III. — byl patrně kraj kolem Stelčovse za doby pásma II. ostro- 

 vem. .V kraji mezi Brandýskem a StelČovsi (v řezu profilovém) jest 

 křídový útvar erosí odstraněn úplně. 



Buštěhrad. 



Při východním konci městyse Buštěhradu přístupný jest v již- 

 ním svahu údolním následující profil vrstvami křídovými. 



