Křídový útvar v západním Povltaví. 29 



roztroušená, makroskopicky černá zrnka náležejí lyditu. Vrstva dolní 

 (č. 1.) obsahuje sice příměs glaukonitu, ale jen mikroskopicky zjisti- 

 telného; na prvý pohled neliší se od spodní vrstvy (č. 7.) kvádrovce 

 souv. d pásma I. ; příslušnost její ku pásmu II. prozrazují však ná- 

 padně hojně se tu vyskytující otisky Voly phaseoly Lam. sp. 



Fkič r. 1870 (2, pg. 212) připomíná, že při cestě z Jenerálky 

 do Tuchoměřic vystupuje vrstva rezavého pískovce Korycanského 

 s hojným Pecten decipiens (— Vola phaseola Lam. sp.) 



Z Divoké Šárky ku Dlouhé Míli. 



Profil 22. 

 Svrchní část pásma II. jest tu vyvinuta v podobě pískovee glau- 

 konitického, kdežto spodní postrádá glaukonitu a od spodního kvá- 

 drovce pásma I. (souv. d) jest nerozeznatelná. Mocnost spodní vrstvy 

 udána jest tedy přibližně a odhadnuta jen na základě zkušenosti, že 

 v oboru facie perucké má pásmo II. průměrem úhrnnou mocnost 3 m 

 (srovnej zmíuku o tom v článku o faciích pásma IL). 



H o s ti vice. 



Profil 23. 

 Svrchní část pásma II. jest opět glaukonitická, kdežto spodní 

 glaukonitu postrádá a vyvinuta jest ve formě kvádrového pískovce 

 kaolinického, nijak se nelišícího od kvádrovce souv. d pásma I. 



Pláň Bělohorská. 



Strahov. 



Profil 26. 

 I zde jest pásmo II. vyvinuto způsobem typickým pro facii pě- 

 ničkou: svrchní část pásma II. (vrstva 3.) jest glaukonitická, spodní 

 (vrstva 1. a 2.) obsahuje jen mikroskopicky zřetelná zrnka polozvětra- 

 lého glaukonitu. Od spodních kvádrovců souv. d pásma I. se tyto dvě 

 vrstvy (1+2) liší též hrubozrností. — Ve vrstvě 3. vyskytují se hojná 

 jádra Exogyry columby. Mimo to zjištěny ještě následující druhy: 



Terebratulina phaseolina Lam. (vz) 

 Ostrea carinata Lam. (vz) 

 Eriphyla lenticularis Goldf. sp. (vz) 



