32 XXIII. Dr. Břetislav Zahálka: 



Uvádí odtud (2, pg. 213.): „Cardium Hillanum, Cardium pustulosum, 

 Trigonia sulcataria a t. d. 



Na jižním a severním svahu Vidovle jest pásmo II. 

 vyvinuto obdobně (cf. profil 37. a 38.). V profilu 38. jest svrchní od- 

 díl pásma II. zvlášť intensivně zeleně zbarven následkem hojného 

 glaukonitu. 



„Na pískách" u Stodůlek. 



Chabý. 



Profil 41. 

 Podobně, jako na Vidovli, jest i zde glaukonitickou pouze svrchní 

 část pásma II.; oddíl spodní sestává tu z pískovců železitých, jílovito- 

 železitých a nejhlouběji z deskovitého pískovce kaolinickébo. Pod touto 

 vrstvou následuje typický kvádrovec souvrství d pásma I. 



Zlejčín. 



Profil 42. 

 Pásmo II. jest tu opět glaukonitické pouze v poloze nejvyšší 

 (vrstva 5.); ve vrstvách spodních zjištěn glaukonit jen ve vrstvě 2. 

 v nepatrném množství. Nejhlubší vrstva pásma II. přechází neznatelně 

 v kvádrovec souvrství d pásma I. 



Obor útesové facie pásma II. — výšina Turská. 



Rozšíření útesové facie pásma II. bylo již svrchu vylíčeno. Ve 

 sledování vrstev postupovati budeme od jihu k severu. Započneme 

 s profily přístupnými v údolí táhnoucím se od Kuěževsi přes Kně- 

 živku, Tuchoměřice, Statenice, Černý Vůl, Ounětice do Roztok, kdež 

 ústí do údolí Vltavského. 



Čermákův mlýn v Kněževsi. 



Pásmo II. přístupno jest ve východní stráni vedle mlýua Čer- 

 mákova; v malé pískovně proti mlýnu a i výše při cestě jsou vrstvy 

 jeho dobře přístupny. Vrstvy sklánějí se tu, jako v celém kraji okol- 

 ním ku SV (viz tektonickou část v úvodu připojenému ku pojednání 

 o pásmu I.); ve stráni údolní, jež probíhá v tomto místě ve směru 

 S— J, jest sklon vrstev pásma II. dobře znatelný. Veden tu násle- 

 dující 



