52 XX1I1. Dr. Břetislav Zahálka: 



Směrem k východu poloha úlomků klesá, takže severně nad Velkými 

 Přílepy počínají ve výši 280 až 290 m n. m. Hoření mez v těchto 

 místech pro malé množství úlomků stanovena býti nemohla. Ač jsou 

 horniny pásma II. s horninami pásma III. v polích promíchány, přec 

 bylo možno zjistiti, že v dolení poloze převládají horniny pásma II. 

 a ve vyšší poloze horniny pásma III. Zjištěny tu následující druhy 

 hornin z pásma II. určitě pocházejících : 



1. Pískovce vápnité, jemno- až drobnozrné, žlutošedé neb 

 hněděžluté s tmavohnědými skvrnami, velmi pevné. 



2. Slepenec polygenní s tmelem vápnitým žluto- 

 šedé až žlutohnědé, velmi pevné. 



3. Vápence jemno- až drobnozrné písčité, šedobílé, šedé, 

 modrošedé, žlutošedé, žlutohnědé, hněděšedé neb tmavohnědé. 



4. Vápence šedé, celistvé, přeplněné úlomky vápnitých 

 lastur. 



Pískovce čís. 1. obsahují roztroušená zrnka tmavého lyditu. 

 Tmavohnědé skvrny způsobeny jsou příměsí limonitisovaného pyritu. 



Slepen ce popsány již svrchu v článku o petrografii pásma II. 



Vápence pod čís. 3. uvedené jsou vesměs celistvé; makro- 

 skopicky jeví příměs bílých neb čirých zrnek křemene neb tmavých 

 zrnek lyditu; převládají li zrnka lyditová, nabývá hornina barvy mo- 

 drošedé. Vápence odstínů hnědých obsahují příměs jemných zrnek 

 limonitisovaného pyritu. V některých takovýchto vápencích zjištěny 

 mikroskopicky foraminifery, jichž komůrky byly pyritem vyplněny. 

 Je tudíž možno, že aspoň část pyritu ve vápencích těchto vznikla 

 jako výplň komůrek ve skořápkách foraminiferových. Z foraminifer 

 určitě poznána byla pouze Anomalina ammonoides Reuss 

 sp. a Textillaria sp. 



V jednom vápenci v polích jižně od Cvrkýně nalezena celá za- 

 chovaná Exogyra columba Lam. . 



Vápence pod č. 4. uvedené obsahují malou příměs zrnek 

 křemenných a lyditových. Vzácná zrnka zeleného glaukonitu lze jen 

 vzácně mikroskopicky zjistiti. 



Mezi úlomky křídových hornin pásma II. a III. lze nalézti tu 

 a tam oblázek velmi pevného pískovce křemitého, jemnozr- 

 ného, hněděžlutého neb šedého. Hornina činí dojem křemitých pí- 

 skovců kambrických, třemošenských a je tudíž možno, že jsou to ne- 

 patrné pozůstatky štěrků za doby diluviální sem nanesených. — Zá- 

 klad křídy tvoří tu veskrze břidlice algonkické. 



