Křídový útvar v západním Povltaví. 53 



Zippe r. r. 1845 (37, pg. XIV.) pokládá vápnité usazeniny na- 

 šeho pásma II. v kraji tomto za fácii svého stupně „Pläner" či 

 „Plánerkalkstein", jenž v kraji pražském jest totožný s naším pás- 

 mem III. 



Fric r. 1870 (2, pg. 202) popisuje složení Korycanských vrstev 

 (našeho pásma II.) v lomu při cestě z Tuchoměřic do Malých Ci- 

 čovic takto: 



1. Ornice. 



2. Zelenavý písek. 



3. Pevný pískovec, dílem vápnitý. 



4. Žlutavý písek. 



5. Mastný, vlhký, hnědý jíl. 



Ze zkamenělin uvádí odtud : Cidaris vesiculosa a nezřetelné 

 Bryozoy. — „O několik kroků dále v polích otevřen byl jiný lom, 

 v němž pod ornicí láme se deskovitý vápenec, jenž skoro ze samých 

 zkamenělin se skládá." Fric zjistil tu: 



Rhynchonella dimidiata Schlb. (R. compressa Lam.) 



Cidaris. 



Cardiaster. 



Krejčí r. 1885 (17, pg. 122) připomíná z krajiny této, jakož 

 i z následujícího okrsku od Ouholiček „vápnato-písčité slepence a vá- 

 penné slepence." 



Novák r. 1887 (46) uvádí z Cičovic z „konglomerátů" Hola- 

 ster suborbicularis Defr. 



Velké Přílepy — Ouholičky — Podmorán. 



V severní stráni hlubokého údolí, jež se táhne od V. Přílep 

 přes Ouholičky k Podmoráni, nacházíme též roztroušené úlomky kří- 

 dových hornin, vesměs pásmu II. náležejících. Jsou tu přibližně ve 

 výši 260 m n. m., tedy v poloze ještě nižší, nežli v jaké jsme je 

 naposled u Velkých Přílep zjistili. Možno tudíž konstatovati klesání 

 sedimentů křídových od Noutonic k Podmoráni, což jest následkem 

 všeobecného sklonu vrstev pásma II. ku S V, jak v úvodní části tek- 

 tonické doloženo bylo. Základem křídy jsou tu opětně břidlice algon- 

 kické. — Zjištěny tu následující druhy hornin : 



1. Pískovec vápnitý, drobnozrný, žlutobílý, porovitý, 

 s hojnými úlomky vápnitých lastur. 



2. Pískovec vápnitý, jemnozrný, červený (od Fe 2 3 ). 



3. Vápenec jemnozr ně písčitý, žlutošedý neb světle 

 šedý ; písčitá příměs sestává ze z \± z bílých neb čirých zrnek kře- 



