84 XXIII. Dr. Břetislav Zahálka: 



v užším smyslu oba horizonty naše společným jménem „der eigentli- 

 che untere Quader" neb „Unterster Quader". Reuss nebyl si ještě 

 vědom, že spodní oddíl jeho Unterster Quadru jest sedimentem slad- 

 kovodním oproti vrchnímu oddílu mořskému. — Tam, kde naše pásmo 

 II. vyvinuto jest ve facii vápencové, jako na výšině Turské, nepo- 

 znává v něm Reuss místní íacii svrchních vrstev svého „Unterster 

 Quadru, nýbrž pokládá ho za horizont mladší. Spodní část vrstev 

 útesových na výšině Turské jmenuje „Exogyrensandstein", jejž poprvé 

 stanovil u Malnic, kde dle prací Ö. Zahálky představuje horizont 

 jiný nežli zde — totiž pásmo IV., souvrství e. Svrchní část útesových 

 vrstev na výšině Turské jmenuje Reuss „Hippuritenschichten", jež 

 poprvé stanovil v okolí Kučlína u Biliny, kde dle prací G. Zahálky 

 představuje horizont opět zcela jiný — totiž pásmo X., souv. a. 

 K horizontu tomuto počítal Reuss též onen zbytek pásma III., jenž 

 na výšině Turské pokrývá pásmo II. — Jak v různých obdobích 

 rozšiřoval a zužoval Reuss pojem Unterer Quadru, bude vylíčeno 

 podrobněji při pásmu III. 



Zippe r. 1845 (37) rozděluje v okrsku našem křídový útvar na 

 oddíly dva: spodní „ Quadersandstein " a svrchní „Pläner" či „Plä- 

 nerkalk". Ku prvému čítá vrstvy našeho pásma I. a II., pokud spo- 

 čívají přímo na sobě, jako v krajině kolem výšiny Turské. Plane- 

 rem nazývá vrstvy našeho pásma III. Na výšině Turské, kde spočívá 

 pásmo II. přímo na algonkickém základu, pokládá jej za vápencovou 

 facii Pläneru, tedy našeho pásma III. 



Rosiinger r. 1847 (26) určoval naše pásmo I. spolu s pásmem 

 II. jako „Unterer Quader". 



LippOLD r. 1860 (46) určuje naše pásmo I. spolu s pásmem II. 

 v okolí Kralup též jako „Unterer Quader". 



Schlönbach r. 1868 (52) určoval vrstvy našeho pásma I. a II. 

 jako „Zone der Trigonia sulcataria und des Catopygus carinatus". 



Pallausch r. 1869 (20) řadil vrstvy našeho pásma I. do sladko- 

 vodního oddílu cenomanského, vrstvy pak našeho pásma II. do moř- 

 ského oddílu cenomanu. V tomto rozeznává dvě facie : vápencovou 

 (shodnou s naší útesovou) a pískovcovou (shodnou s ostatními našimi 

 faciemi pásma II.). 



Krejoí r. 1870, 1877 (14, 15) určil vrstvy našeho pásma II. 

 jako Korycanské vrstvy. 



Fbič r. 1870, 1879 (2, 3) určuje rovněž vrstvy našeho pásma II. 

 jako vrstvy Korycanské. Na výšině Turské, v okolí Holubic aDebrna 





