6 XXV. Radim Kettner: 



dechem do růžová, písčitý, nevrstevnatý a velmi chudý zbytky orga- 

 nickými. — Konečně uvádím druh jílu, bílého písčitého, úplně zbytkův 

 organických prostého, jenž však obsahuje hojnost malých, asi jako 

 lískový oříšek velikých konkrecí limonitových. 



Taxodium dubium i Salvinia dokazují nepochybně 

 třetiliomí, nejspíše miocenní stáří uloženin štěrkových i jílových. 

 Semena Brasenie byla by prvním nálezem tohoto rodu v třeti- 

 horách českých. Podle rozlohy štěrků i povahy uloženin možno sou- 

 diti, že v době třetihorní rozkládalo se v okolí Klince, Jiloviště, 

 Sloupu a Davle rozsáhlé jezero vnitrozemské, ovšem jak souviselo 

 s tehdejšími toky říčními, nelze dnes ještě říci pro nedostatek studií 

 v tomto směru podnikaných. 



Jest zajím avo, že již Karel Feistmantel tušil ve štěrcích okolí 

 Jiloviště štěrky třetihorní. Ve své práci „Schotterablagerungen in der 

 Umgebung von Pürglitz" *) dokazuje, že úlomky zkřemenělých dřev, 

 jež na mnohých místech v Cechách ve starších štěrkových polích 

 nalézáme, náležejí rostlinám dvouděložným a nikoliv Araukaritům, jak 

 obyčejně se tvrdí. Na základě tohoto fakta nutno takovým štěrkovým 

 uloženinám, v nichž úlomky zkřemenělých kmenů přicházejí, přisuzo- 

 vati stáří mladší, aspoň třetihorní, a ne je pokládati, jak zpravidla 

 se stává, za zbytky vrstev peruckých. Ve svrchu uvedené práci po- 

 dává dále Feistmantel podrobný výčet míst, kde ve štěrcích byly oa- 

 lezeny podobné zkřemenělé kmeny, i čteme tam také na str. 7. : 

 „Aehnliche verkieselte Stammstücke sind vor Jahren bei Jilowischt, 

 in dessen Umgebung ebenfalls Schotter- und Sandablagerungen sich 

 befinden, beobachtet worden." Kratičká tato zmínka zajisté není pro 

 nás bez důležitosti. Z nalezišť Feistm ante lem uvedených vychází na 

 jevo, že zbytky uloženin třetihorní ch mají po Čechách daleko větší 

 rozšíření, nežli tušíme. Většina výskytů těch jest na starých mapách 

 geologických označena buď co rozpadlé slepence a pískovce perucké 

 a nebo jako diluvium. Pokud se týče našeho nálezu třetihor, jsou 

 tyto na dosavadních geologických mapách okolí pražského ozoačeny 

 jako diluvium, jen na mapě Krejčího a Helmhackera jsou pojaty 

 štěrky a písky u Jiloviště jako rozsypané pískovce perucké. 



Nález třetihor u Sloupu a Klince znovu nabádá ku zvýšené po- 

 zornosti při mapování zbytků starých, erosí a denudací rozrušených 

 pokrovů nebo nejmladších útvarů geologických. Doufejme, že systema- 

 ticky prováděný výzkum diluviálních teras štěrkových našich řek, 



') Téstník král. ces. společnosti nauk, Praha 1881. 



