14 XXIV. Dr. Ferdinand Schulz: 



Roztok Fehlingův ani alkalický roztok stříbrnatý kyselina ne- 

 • redukuje, na rozdíl od 1*3 diketonů*) (viz H. Rabe o l - 3 diketonu 

 oktohydrofenanthénu v Ber. ehem. Ges. 1898, 31. p. 1896). Rovněž 

 nepodařilo se mi dospěti k oximu zahříváním 1 g kyseliny s 023 g 

 chlorhydrátu hydroxylaminu a 008 g natria v 20 g líhu. 



Zkouška na anilid. : 2 g kyseliny a 2 g anilinu zahřívány ve 

 zkoumavce v olejové lázni na 170 — 180° C 5 hodin. Produkt vylit 

 do vody a vyvařen vodou. Ztuhl na tvrdou krupici: b. tání 170 až 

 171° C. Ta rozpuštěna v alkoholu a titrována na fenolftalein ; spo- 

 třebováno 73 ccm -~- n Na OH. 



Anilid tedy nevznikl. 



Nitrace. 



2 g kyseliny oleosylvové rozpuštěny v 40 ccm ledové kyseliny 

 octové a přidáno 6 g kys. dusičné 90%m- Roztok zahříván na vodní 

 lázni 2 hodiny, při čemž unikalo malé množství kysličníků dusíka. 



Zředěním vodou se srazila žlutá hmota, která vysušena na talíři, 

 tála od 128 — 140° C. Rozpuštěna v benzolu a sražena petrol. ethe- 

 rem (0*657), vyloučila se na dvě jako žlutý, hustý maz, který ne- 

 krystaloval z octanu éthylnatého, z led. octové ani z alkoholu. 



10 g kyseliny oleosylvové vařeno s 200 g kys. dusičné (1*40), 

 až vše za silného vývoje kysličníků dusíka se rozpustilo, roztok vylit 

 do vody a sraženina odssáta a vysušena na pórovitém talíři. Světle 

 žlutá hmota sražena několikráte z benzolového roztoku benzínem. Ne- 

 krystalovala z žádného z použitých rozpustidel. 



V louhu sodnatém se hladce rozpustila na žlutý roztok, z kterého 

 okyselením zpět sražena. 



Vysušena tvoří okrový, lehký prášek, který taje při 142° 0, při 

 čemž se rozkládá a kypí. 



Určen dusík dle Dumasa a nalezeno pouze 2°/ N — vznikla 

 tedy směs nitrovaných a oxydačních zplodin. 



Acetylace. 



1. 2 g kyseliny oleosylvové rozpuštěny v 20 g anhydridu octové 

 kyseliny, přidány 2 kapky koncentrované kyseliny sírové a roztok 

 ostaven 24 hodiny, pak vylit do vody. 



*) A.TscuiKcn aB, Studer vyslovili [Arch. pharm. 241 p. 523] domněnku, 

 ze abietová kyselina jest diketón. Kys. oieosylvová liší se od diketonů také tím, 

 že jevi silnou associaci v benzolu (viz II. May er : Org. Verbind. 1903 p. 363). 



