O přípravě čistého orthoolovičitauu olovnatého. 17 



K 4 Pb0 4 + K 2 Pb0 2 + 3 H 2 = 6 KOH -j- Pb 2 3 citrónově žlutý až 

 hnédočervený anebo 



K 4 Pb0 4 + 2K 2 Pb0 2 + 4H 2 = 8 KOH + Pb 3 4 citrónově červený 

 i konečně Braunerův superoxydhydrát: 



2K 4 Pb0 4 + 3K 2 Pb0 2 + 10H 2 O = 14 KOH 4- Pb 5 7 . 3H 2 citrónově 

 žlutý. 



Tyto reakce mohou, buď všechny nebo některé současně probíhati, 

 takže resultuje jako ssedlina směs. Za určitých podmínek však ně- 

 která reakce, jedna neb i více jich neprocházejí a pak ovšem lze do- 

 jíti k produktu, který může být i chemickým jedincem. 



Z experimentů, kterými snažil jsem se docíliti minia touto cestou, 

 budiž zde o jedněch zmínka učiněna, ostatní čtenář nalezne v stati 

 pozdější. 



Ku přípravě olovičitanu draselnatého byla použita následující 

 cesta podobná oné, již aplikovali při svých studiích o hexaoxyolovičité 

 kyselině Bellucci a Pabavano (Atti K. Accad. dei Lincei Roma. 14. 

 I. 378). 



V stříbrné,*) později platinové misce zahříváu roztok 200 gr 

 hydroxydu draselnatého a vnášen do něho kysličník olovičitý, pokud 

 se za varu rozpouštěl, louh světle zelené barvy slit do jiné nádoby 

 a ostaven nad kyselinu sírovou do exsikatoru. Po několika dnech 

 odlit matečný louh od krystalů a znovu nasycen za horka kysličníkem 

 olovičitým, opět slit do misky, po vykrystalování postup znovu opa- 

 kován několikráte, až získáno dostatečné množství krystalů, jež pro 

 naše pokusy stačilo natříti na talíř a tak zbaviti matečného louhu. 



Olovičitan draselnatý rozpouštěn v koncentrovaném louhu dra- 

 selnatém a přidáváno nasyceného roztoku olovnatanu draselnatého 

 v louhu téže koncentrace. Shledáno, že pouze když poměr Pb0 2 :PbO 

 blížil se poměru 2: 3, vzniká varem červená ssedlina, která složením 

 jest nejbližší Pb 3 4 . Čím zředěnější je louh, tím více přechází odstín 

 do hnědá a složení preparátu více blíží se Pb 2 3 . 



O méthode možno celkem říci, že pouze za těchto okolností 

 může sloužiti ku,. přípravě orthoolovičitanu olovnatého, není nikterak 

 pohodlnou vzhledem ku práci s konc. louhem draselnatým a velmi 



*) Pozoroval jsem, že dlouhým a opakovaným záhřevem kysličníku olo vi čiti ho 

 s konc. louhem alkalickým tvoří se černé povlaky podobné oněm, které vznikaly 

 na stříbrném plechu v kyslíku pod tlakem za vyšších teplot. Miska se při tom 

 silně korodovala. Jest možno, že se tu jedná o superoxyd stříbra. 



Pozn. spisovatele. 



