O působivosti tavidel užívaných ve sklářství. 3 



jen zřídka ke zvláštním účelům optickým, omezil jsem svoje pokusy 

 pouze na tavidla nejčastěji užívaná, totiž kysličník sodnatý, drasel- 

 Batý, žejezitý, manganity, olovnatý a borový. 



Srovnávací pokusy provedeny byly se skly, jež lišila se od sebe 

 vždy jen procentním množstvím kysličníku přidaného tavidla, kdežto 

 poměr ostatních součástí zůstal nezměněn. Skla tato připravena byla 

 tak, že bylo vždy použito k jich tavení na jemná zrna roztlučeného 

 základního skla O, jehož změna viskosity při vysokých teplotách 

 napřed byla změřena. Toto základní sklo bylo pak přetavováno ve 

 dvou různých poměrech postupně se sodou, potaši, kysličníkem žele- 

 zitým, olovičitým, burelem a kyselinou borovou. Při přípravě skel 

 íileděno bylo k tomu, aby množství přidaného tavidla odpovídalo 

 jednak 4° jednak b°/ příslušného kysličníku v hotovém skle. Poně- 

 vadž jest velmi těžko tato množství při tavení přesně dodržeti, 

 vznikly při tom jak z rozborů patrno malé odchylky, které však na 

 výsledky pokusů nemají značného vlivu. 



Tavení byla prováděna ve Fletcherově peci za použití svítiplynu 

 a vzduchu vháněného dmychadlem. Aby docíleno b)lo skel pokud 

 možno homogenních, postupováno tímže způsobem jako při přípravě 

 skel uvedených v předešlé práci (Ch. L. 1911. Str. 246). 



V přiloženém obrazci zaneseny jsou výsledky měření do sou- 

 stavy souřadnic a to na úsečky nanášen čas a na pořadnice teplota, 

 takže spojením bodů získaných pro týž druh skla obdržíme křivku 

 znázorňující nám změnu viskosity při udaných vysokých teplotách. 



Pozorujeme-li nejprve vždy dvě a dvě z těchto křivek, jež odpovídají 

 sklům obsahujícím stejná tavidla, tu vidíme, že ubývá vždy viskosity 

 úměrně s množstvím přidaného tavidla. Kdežto na př. Na I probíhá 

 asi uprostřed mezi O a Na II, čili jinak vyjádřeno, sklu Na II, jež 

 vzniklo ze skla O přidáním 8% kysličníku sodnatého přibylo asi 

 dvojnásob tavitelnosti nežli sklu Na I, obsahujícímu pouze o 4° 

 kysličníku sodnatého více nežli sklo O, probíhá křivka Mn I mnohem 

 blíže křivce Mn II nežli křivce O, ač dle množství přidaného tavidla 

 bychom ji rovněž hledali uprostřed mezi Mn II a mezi O. Totéž, 

 avšak méně nápadně vidíme u křivek Fe I & Fe II. Výsledek tento 

 nám ukazuje, že kysličníky železitý a manganity ve sklech podobného 

 složení působí jako tavidla jen tehdy, jsou-li obsažena v malém 

 množství, kdežto při větším množství působivost jejich značně klesá. 



U ostatních kysličníků Na 2 0, K 2 0, B 2 3 a PbO vidíme, že do- 

 dávají sklu tavitelnosti skoro úměrně s jich přidaným množstvím. 



