O významu isogenetických skupin a řad buněčných v kyalinní chrupavce. 3 



bylo-li snad již něco publikováno o tvarotvorném účinku funkce na 

 strukturu chrupavky. Do dnes však jsem ničeho podobného nenalezl, 

 ač jsem prostudoval zvláště práce Levyho*) a Kanekovü **} } v nichž 

 otázky o vlivu funkce na strukturu vaziva se řeší. Pátrání moje aspoň 

 v jednom směru mělo výsledek, že totiž jsem našel ve velké příručce 

 histologické Prenant-Bouin-Maillardovë***) v kapitole o chrupavce 

 zmínku o t. zv. „groupes isogéniques coronaires et axiaux 

 de Ken aut". Na učiněný dotaz projevil mi professor A. Prenant tu 

 laskavost, že mi označil knihu Renaetovu, z níž svoji zmínku pře- 

 vzal f). V knize Renautově obsažena jest obsáhlá studie o onom dvo- 

 jím typu dělení buněk v chrupavce hyalinní. o čemž Rexaut učinil 

 první sdělení ve francouzské akademii již r. 1878 ff). 



Sdělení Renautovo však zůstalo nepovšimnuto, tak že jsem tutéž 

 věc zcela samostatně roku 1902 podruhé popsal. Renaut učinil 

 výklad pro onen dvojí typus dělení buněk v chrupavce, výklad však 

 •zcela odchylný od toho, k němuž já jsem dospěl. Výklad Renadtův 

 naprosto se nehodí k mým pozorováním, která, jak ukáži, mluví proti 

 němu. 



Chci proto uvésti nyní svoje nálezy, jimi odůvodniti význam iso- 

 genetických skupin a řad buněčných v chrupavce a dokázati nespráv- 

 nost náhledu Renautova. 



Vyšetřil jsem různé chrupavky a našel jsem zvláště vhodné ob- 

 jekty pro studium naznačené otázky v chrupavce patelly a v chru- 

 pavce žeber člověka a sice v periodě embryonální, ve věku dětském 

 i dospělém. 



Patella jest částí skelletu, která začíná ossifikovati u člověka 

 teprve ve třetím roce života. Můžeme však ještě v šestém roce i po- 

 zději nalézti kolem zkostnatělé centrální části značné okrsky sklovité 

 chrupavky. Proto jest možno zkoumati netoliko embryonální chrupav- 

 kovou patellu, nýbrž také patellu dítěte až do 6 roků neb i do 10 



roků. 



Chrupavka žeberní pak persistuje v značných partiích po celý 



*) O. Levý: Ueber den Einfluss von Zug auf die Bildung faserigen Binde- 

 gewebes Archiv f. Entwicklungsmechanik der Organismen. XVIII. B. 2 H. 1904 



**) J. Kaneko: Künstliche Erzeugung von Margines falciformes und Arcus 

 endinei. Archiv f. Entwickluugsmechanik d. Organismen. XVIII. B. 3 H. 1904 



***) A. Pbenant, P. Bouin, L. Maillard: Traité d'histologie. T. I. pag. 650. 



t) J. Renaut: Traité d'histologie pratique. T. I. pag. 389—399. 



•ft) J- Renaut: Sur les groupes isogéniques des éléments cellulaires du car- 

 tilage. Comptes rendus de 1' Acad. de sciences, 1er juillet 1878. 



