^ýeuamu isogeuetických skupin a řad buuécíiých v hyaliniri chrupavce. 13 



Chrupavce však nebyla dosud věnována pozornost v tomto směru. 

 A přece chrupavka, jako skupina tkání patřících mezi pojiva, vyzna- 

 čuje se v ohledu morfologickém stejnými vlastnostmi jako vazivo 

 a kost, jsouc složena jako ony z buněk a hmoty základní a v ohledu 

 fysiologickém má vedle jiných úkolů hlavně vzdorovati zevním silám 

 tahu a tlaku. Chrupavka vyznačuje se středním stupněm soudržnosti 

 svých součástí mezi vazivem a kostí a může tedy účinek tahu i tlaku 

 se na ni jeviti nejméně aspoň stejnou měrou jako na měkčím vazivu 

 a na tvrdší kosti. 



Přihlédněme nyní k popsaným nálezům v chrupavce patelly. Hned 

 v prvním roce života jeví se v této chrupavce řady buněk tak vý- 

 značné, že na první pohled vznikne u pozorovatele domněnka, že 

 vznik řad má souvislost se silami, které na tkáň onu působí. Síly ony 

 jsou nejrůznějšího směru, nebot inserce vláken do perichondria pa- 

 telly děje se pod nejrůznějšími úhly a tah těchto různosměrných 

 vláken kombinován jest tlakem, který od nerovné zadní plochy pa- 

 telly k přední ploše rovněž v různých směrech se uskutečňuje. Do- 

 kud končetiny dolní se značněji nepohybují, t. j. asi do 7. měsíce 

 těhotenství, nenalezneme v chrupavce patelly, která již v této době 

 má tvar pozdější patelly, velikosti ovšem miniaturní, žádnou orientaci 

 buněk. Od 7. měsíce, kdy plod již pohyby, ovšem minimální, vyko- 

 nává, začínají se v patelle objevovati buňky protáhlé ba i řady dvou- 

 členné. Po narození však, jakoby na povel, orientují se buňky do zon 

 a začnou se děliti do řad a to potrvá až do ukončení ossifikace celé 

 patelly. Mezi řadami objevují se víry, t. j. skupiny buněk kruhovité 

 neb nepravidelně roztroušené; takové víry označují nám místa, kde 

 jest rovnováha působících sil. 



Nálezy v chrupavce žeberní podporují rovněž pronesenou do- 

 mněnku. 



Od narození až do nejpozdějšlho stáří nalezneme v chrupavce 

 žeberní řady buněk, které jsou výslednicemi sil, jež na chrupavku 

 zvenčí působí. Chrupavka před porodem ony řady buněčné nemá. 



Jsem přesvědčen, že pozorování jiných chrupavek tento můj 

 názor potvrdí. Úplným důkazem ovšem bude pokus tak provedený, 

 aby se podařilo chrupavku jednak vybaviti ze vlivu tlaku i tahu, 

 který obyčejně na ni působí a po nějakém čase strukturu její zkou- 

 mati, jednak působiti na nějakou chrupavku silou v jiném směru, než 

 jaké podléhá za poměrů normálních. Uspořádání takovýchto pokusů 

 dosud mi činilo obtíže. 



Uzavírám tedy toto sdělení následovně: 



