14 XXIX. px. Ol. Srdínko : O významu isogenetickýck skupin a řad buuěcaých. 



1. V patelláraí a žeberní chrupavce člověka objevují se řady 

 buněčné hned po porodu a trvají po celou dobu existence těchto 

 tkání. 



2. Rady ony nemají žádného vztahu k cévám nebo k ossifikaci 

 jak tvrdí Renaut. 



3. Kruhovité skupiny buněk, které Renaut považuje za příčinu 

 růstu chrupavky ve všech směrech, nevyskytují se v patelle a v žebru 

 příliš četně a nejsou jedinou příčinou růstu interstitielního. 



4. Interstitielní růst v patelle a v žeberní chrupavce děje se 

 větší měrou dělením buněk do řad, které však jsou uloženy ve všech 

 třeeh hlavních směrech (frontálním, sagittálním i příčném) a menší 

 měrou dělením buněk do skupin. 



5. Význam dělení buněk do řad a skupin nedá se vyložiti růstem 

 chrupavky do délky neb ve všech směrech. 



6. Jest opodstatněna domněnka, že působením tahu na chru- 

 pavku vznikají ve směru tahu řady buněčné; stejně jako tah působí 

 tlak, uchýlený od tahu o 90°; kde v chrupavce jest rovnováha sil, 

 nastupuje dělení buněk do skupin. 



7. Rady, které se objevují v chrupavce na hranici ossifikačuích 

 center nejsou identické s těmi, které v patelle a chrupavce žeberní 

 od narození se vyskytují. Příčinu těchto řad při ossifikaci dlužno však 

 asi hledati rovněž v působení zevních sil, hlavně tlaku. 



Vysvětlení tabulky. 



Obr. 1. Frontální řez patellou dítěte 3 r. starého. Reichert okul. 

 3., obj. 4. 



Obr. 2. Část frontálního řezu patellou dítěte 2 r. starého. Reichert 

 okul. 3., obj. 8a. 



Obr. 3. Část frontálního řezu chru.pavkou žeberní dítěte 2 r. sta- 

 rého. Reichert okul. 3., obj. 4. 



