4 XXXilï. Václay Breindl: 



formy spJoštělé, mající podobnost se sploštélými trypanosomy u žab. 

 Z .těchto forem jedna varieta měla 2 bičíky* jeden delší (přední) a 

 jeden kratší (zadní). Formy druhé jsou vřeteno vitého tvaru a mají 

 spirálovitou undulující membránu. Je patrno, že u forem Danilev- 

 skym pozorovaných se jedná výlučně o tvary trypanosomové, .kdežto 

 u druhých forem Chalačhnikowých běží s určitostí (dle počtu bičíků) 

 otrypanoplasmy. Co se týče rodu Trypanoplasina, je dle nového ná- 

 zoru .tento rod identický s rodem Gryptobia Leidy 1846 (H. Crawley), 



Všeobecné poznámky. 



Krevní parasiti ryb náležejí skupině flagellatů. Rozeznávají se 

 dva úhlavní, rody, rod Trypanosoma a Trypanoplasma. Oba tyto rody, 

 se různí již při pozorování v čerstvé krvi. Pohyb trypanoplasmy je 

 pomalejší a sleduje směr, pohyb trypanosom je mrskavý, prudký. O 

 rozdílu detailním se zmíním v části zvláštní. Detaily celkové morfo- 

 logie a struktury snadno oba rody za živa rozlišují. Plasma je u try- 

 panoplasmy granulovanější, obsahem bohatší než u trypanosom. Zásad- 

 ním pak vnějším charakterem rozlišovacím je počet bičíků. Rod Try- 

 panosoma má bičík jediný, Trypanoplasma naproti tomu dva, jeden, 

 a to zadní, vlečný, druhý, určující směr pohybu, z pravidla delší, bi- 

 čík to přední. Rozdíly ve vnitřní struktuře se týkají hlavně poměrů 

 jaderných. Kdežto u rodu Trypanoplasma jsou dvě aequipotentní jádra, 

 je u rodu Trypanosoma tato aequipotence porušena. Trophonucleus 

 je u trypanosom vždy daleko větší než Mnetonucleus, je tvaru vět- 

 šinou oválného, více nebo méně protáhlého a leží pravidelně v pro- 

 střední partii těla, výjimkou v partii přední. Vnitřní jeho diíferenciací 

 je karyosom, který bývá rozličného tvaru, ale většinou je sférický a 

 zabírá mnohdy celý obsah jádra. Methodou Giemsovou se barví tem- 

 nějším tónem než ostatní obsah jádra. Nejpatrnější je však po mé- 

 thode Heidenhainově, jíž se barví tmavě až černě, kdežto ostatní část 

 jádra je čirá. Jádro bývá někdy {Trypanosoma granulosum) nezřetelné 

 pro množství granulí je obklopujících. Druhé jádro je kinetonukleus, 

 je menší a leží vždy na zadním konci těla. Je sférického tvaru, po- 

 někud sploštělého a někdy ležívá transversálně. Barví se jaderně, ale 

 sytějším tónem, Giemsovým barvivem temně červeně, Heidenhaino- 

 vým tmavě až černě. Jako trophonukleus mívá i on často kolem sebe 

 světlejší dvůrek. S tímto kinetonukleem souvisí krajové vlákno, pro- 

 bíhající celým tělem, a končící volnou částí, bičíkem. Kinetonukleus 

 byl vykládán řadou autorů iůzně. Rabinovitz a Kempner (1889) vy- 



