Trypanosomy a trypanoplasmy některých ryb českých. 5 



kládali jej jako nucleolus, Plimmer a Bradford jako micronucleus. Ná- 

 zoru těchto autorů odpírají Laveran a Mesnil uvádějíce, že ani na 

 trophonukleus trypanosoni nelze se dívati jako na macronucleus 

 Infusorií. Wasielewski a Senn ho nazvali „Geisselwurzel" , Weber 

 pak s nimi v souhlase blepharoplast. Senn pak vykládal kinetonukleus 

 jako orgán obalné vrstvy t. z. periplastu. Jeho výklad však byl úplně 

 vyvrácen nálezy Schaudinnovými, který studiem vývoje zjistil jeho ja- 

 derný původ. Na tento původ už poukazovali Laveran a Mesnil, be- 

 rouce v úvahu stejné chování se kinetonukleu a trophonukleu k bar- 

 vivům. Tíž autoři jej pak nazvali centrosomem. Odvolávají se při tom 

 na všeobecnou cytologii. Nalezli totiž ve svých studiích o spermato- 

 zoidech překvapující podobnost s centrosomem Trypanosom. Název 

 Mnetonucleus je odůvodněn funkcí jeho vzhledem k pohybu. 



U rodu Trypanoplasma, jak už bylo řečeno, jsou dvě aequipo- 

 tentní jádra. Trophonukleus je protáhlý, ovální a leží téměř vždy na 

 dorsální straně těla. Barví se daleko slaběji proti kinetonukleu, který 

 je silně protáhlý a z pravidla leží na ventrální straně těla. Zvláštní 

 differenciací jsou malá tělíska, ležící při basi bičíku ; původ jejich je 

 v kinetonukleu. U Trypanosomat je jediné, velmi zřídka patrné, u Try- 

 panoplasmy jsou dvě a jasně jsou zřetelná. Hybný apparat Trypano- 

 plasmy záleží ze dvou bičíků. Jeden probíhá jako krajové vlákno tělem 

 a končí se krátkým (vyjímaje T. borelli) flagellem, a to před koncem 

 vlastního těla. Za živa při pohybu málo jasný. Při jeho vzniku leží 

 pravé basální tělísko. Přední bičík vychází z levého ze dvou svrchu 

 zmíněných tělísek. Zajímavá je funkce bičíku u obou rodů. Že by byla 

 významu čistě kinetického, nelze připustiti. Lze míti za to, že prvotně 

 nebyl bičík svou fysiologickou funkcí ničím jiným než smyslovým 

 orgánem, který se teprve sekunderně vlivem prostředí změnil a při- 

 způsobil výlučně orientační funkci při pohybu. 



Dlužno se ještě zmíniti o rozdílech plasmatických u obou rodů. 

 Differenciace ektoplasmy a entoplasmy jest u obou. Kdežto však u rodu 

 Trypanosoma entoplasma probíhá celým tělem, jest u rodu Trypano- 

 plasma entoplasma v přední partii těla nejřidčí, skoro úplně čirá. 

 Granulace plasmy je rovněž u obojí formy. U Trypanosomat je buď 

 zrnitost velmi jemná, homogenní (T. Danilevshyi), nebo záleží z různého 

 počtu větších neb menších granulí, ležících buď v celém průběhu 

 plasmy (T. granulosum) neb v místech přední části těla, specielně 

 kolem jádra (T. perçue, álburni). U Trypanoplasmy jsou granula buď 

 porůznu roztroušena (T. cyprini) nebo zrnitost je co do velikosti a 

 rozložení granulí homogenní (T. cobitis). Vakuolisace plasmy je častá, 



