Trypanosomy a trypanoplasmy některých ryb českýcli. 7 



lamelly, která by vlnila bez krajového vlákna Keysselitz tedy defi- 

 nuje undulující membránu jako lamellu periplastovou -f- krajové vlákno. 



Na základě svých pozorování souhlasím s názorem Pbo vážkovým, že 

 undulující membrána je vlastně krajové vlákno samo. Zde ovšem 

 dlužno míti na zřeteli Srovnání poměrů za živa a po fixaci. Za živa 

 undulující membrána jako vlastní část morfologická neexistuje. Tu lze 

 konstatovati pouze vlnění krajového vlákna. Vlastní vlnění postupuje 

 regressivně od bičíku k tělu, funkce jeho se prostě přenáší na tělo, 

 kteréž elastičností periplastu vlní. Za živa nikdy nelze pozorovati od- 

 členění undulující membrány od ektoplasmy, naopak je zřejmá konti- 

 nuita a homogennost celého těla. Eovněž tak není patrná nějaká peri- 

 plastová lamella. Shledáme-li pak na fixovaných praeparátech toto mor- 

 fologické rozlišení, je to vlivem různého chování se jednotlivých část- 

 těla k fixačním prostředkům. Periplast je nepochybně vůči nim resi- 

 stentnější než plasma. Velmi důležitým bodem při této otázce je pak 

 zasychání praeparátu. Necháme-li roztěr pomalu schnouti, shledáme, 

 že, kdežto plasma jest už obsahově zmenšena a odumírá, jeví bičík 

 stále život a jeho vlnění přechází do těla, kde působí již jen na 

 pružný periplast, jejž tím přirozeně vzdaluje od odumírající plasmy. 

 V takovém stavu pak nalézáme parasity na praeparátech. Vzdálenost 

 periplastu od ektoplasmy jest ovšem závislá na době zasychání a na 

 vhodné fixaci. Maximálně lze snad pojem undulující membrány roz- 

 šířiti na ektoplasmatickou část flagellatova těla, v kterémžto smyslu ji 

 uvádím v části zvláštní při popisech jednotlivých specií. 



U obou rodů se vyskytují dvojí formy. Rozdílnost záleží bud v 

 velikosti (Trypanosoma Remaki) nebo šíři (T. Danilevslcyi). Zda-li 

 jsou to vývojová stadia indiferentních forem, dokáže studium vývoje. 

 Minchin na př. navazuje na práci Ketsselitzovu a považuje formy 

 široké u Trypanoplasma Keysselitzii za formy ženské, dlouhé, úzké 

 za formy mužské. Co se týče vývoje, ten jest úplně znám pouze 

 u Trypanoplasma borélli. Keysselitz tu v krvi ryb rozeznává mladá 

 indifferentní stadia, která vývojem se rozlišují v dvojí gamety, a to 

 anisogamety. V zažívacím traktu pijavky (Piscicola piscium) pak na- 

 stává kopulace gamet. V dalším vývoji jsou trojí formy: mužské, 

 ženské a indifferentní. Formy indifferentní sprostředkují infekci. 



Proti formám parasitujícím v krvi mořských ryb jsou parasiti 

 ryb sladkovodních ve svých vnitřních detailech poněkud odlišní. Roz- 

 díly se týkají hlavně polohy kinetonukleu. Kdežto u forem ryb sladko- 

 vodních leží tento téměř na samém konci těla, leží u forem ryb 



