Trypanosomy a trypanoplasmy některých ryb českých. 9 



př. jsem u kaprů z rybníků shledal vždy infekci počtem parasitů větší 

 než u kaprů říčních. Naopak zase u okounů říčních byla nákaza téměř 

 vždy a dosti hojná, kdežto okouni z rybníků nejevili ani v jednom 

 případě infekce hojné, ve většině však byli nákazy vůbec prosti. 



Část speciální. 



Trypanosoma granulo sum Lav. et Mesn. Tab. I., f. 9.— 12. 



Tab. II. f. 35. Tato specie byla pozorována nejvíce ze všech ostatních 

 specií. První ji pozorovali Sabrazés a Muratet, ale nepojmenovali jí. 

 Teprve roku 1902 ji nazvali Laveran a Mesnil. Roku 1906 Lebailly 

 ji detailně popsal a rozlišil dvě formy var. parva a var. magna. Téhož 

 roku popsal Brumpt přenášení Tr. granulosum na úhoře skrze pi- 

 javku Hemiclepsis a vývoj parasitů těchto v této pijavce. 



Všichni tito autoři znamenali neobyčejnou živost této specie. 

 Dle některých v kapce krve pod sklíčkem pozorováno vydrží několik 

 dní a množí se. Minchin pozoroval Trypanosoma granulosum v kapce 

 krve a shledal po 24 hodiuách velmi rychlé pohyby, méně rychlé po 

 48, slabé po 72. Týž autor přirovnává pohyb tohoto parasita k po- 

 hybu hadovitému. Tuto specii jsem pozoroval velmi často ve fysiolo- 

 gickém roztoku. Mohu však konstatovati, že je méně resistentoí než 

 trypanosomy jiných ryb. Již druhý den jsem pozoroval značné 

 ochabnutí čilosti, pod krycím sklíčkem pak hynou proti jiným dosti 

 záhy. Pohyby jsem stanovil dvojí : prvý pohyb jsem pozoroval na 

 místech praeparátu, kde srážení soli je nejmenší. 



Zde čilost jich je značně podporována a je proto největší. Jeto 

 úžasně rychlé mrskání na jednom a témže místě. Nějaké tendence 

 směru zde vůbec není. Mohu nejlépe tento pohyb srovnati s mrskavým 

 pohybem přišlápnutého červa. Poloha těla mění se zde přímo nevidi- 

 telně rychle, undulující membrána sama při té rychlosti ani při úplném 

 zaclonění není patrná, za to naopak chvílemi kinetonukleus jako tmavý 

 světlolomný bod. Jádro není v žádném případě viditelné. Dlouhý bičík 

 se lomí asi v prvé čtvrtině a od ní přechází jeho vlnění na tělo 

 parasitovo. Tento prvý poh)b jest asi nejvíce podmíněn stahovací čin- 

 ností myophanů, neboť tělo každé chvíle se svine v klubko a zase se 

 rozvine, a totéž se rychle opakuje. Z téže příčiny lze za to míti, že 

 při tomto pohybu nemá příliš veliké úlohy undulující membrána. 

 Toto mrskání trvá pod krycím sklíčkem dosti dlouho a lze při něm 

 pozorovati i jakousi irrita ci těchto flagellatů světelnými effekty. 



Druhý pohyb jest asi vlastním pohybem Trypanosom. Lze ho po- 



