Trypauosomy a trypanoplasmy některých ryb českých. 17 



naproti tomu kapři šupinatí jen z poloviny. K tomuto rozdílu přistupuje 

 rozdíl v hojnosti parasitů při infekci. U šupinatých kaprů jsem sice 

 z polovice infekci stanovil, ale infekce tato, co se týče počtu parasitů. 

 byla velmi malá. Naopak však hladcí kapři jevili infekce s hojnými pa- 

 rasity. Tyto rozdíly jsou zvláště patrné při prohlížení praeparátů 

 z čerstvé krve: v krvi šupináčů jsem nalezl, někdy i po velmi dlou- 

 hém hledání, 5—10 parasitů, pravidlem však hledání bylo s výsledkem 

 ještě skrovnějším. Za to na praeparátech z krve hladkých kaprů bylo 

 lze stanoviti přítomnost parasitů již při velmi zběžném prohledání. 



V častých případech pak byla infekce tak hojná, že při řídkém roztěru 

 každé zorné pole obsahovalo velký počet Trypanosom. 



Materiál sádkový, prohlížený ve velkém počtu, jevil velmi skrov- 

 nou infekci, ve většině případů pak jsem vůbec nákazy nemohl sta- 

 noviti. Co se týče línů, i u nich jsem často shledal stopy po pi- 

 javkách. Při prohlížení jsem však ani v jediném případě neshledal 

 infekce počtem parasitů převyšující infekci u kapra. Materiál sádkový 

 vůbec nejevil nákazy. Důležitým bodem je poměr infekce k roční době. 



V měsících teplých, v červnu, červenci a srpnu, je nákaza hojná 

 a častá, v měsících září a říjnu jsem shledal jakousi pravidelnost i v počtu 

 parasitův i v konstatování nákazy. V měsících chladných klesá infek- 

 ce na minimum a u šupinatých kaprů se úplně ztrácí. Prohlížel 

 jsem v této době značné množství kaprů, dospělých exemplářů, ale 

 výsledky hledání byly vždy negativní. Rovněž negativní, skoro vždy, 

 byly výsledky pozorování v době jarní. Materiál prohlížený v dubnu, 

 květnu jevil jen v málo případech nákazu. Z toho je tedy patrno, že 

 maximum infekce spadá do letní doby, minimum do jarní a zimní. 



Pozorování tohoto flagellata je proti jiným speciím daleko snad- 

 nější, protože infekce je častá a parasiti velmi hojní. Za živa pozo- 

 rován neliší se tento druh od jiných Trypanosom. Jeho pohyby jsou 

 prudké, mrskavé, celé tělo jeho se často svine v klubko, hned se zase 

 rozvíjí, a to se stále opakuje. Při tom se často oba konce těla setkají 

 uvnitř klubíčka. Směr pohybu se mění velmi často, při čemž se bičík 

 objevuje v rovném natažení a mrskání počíná znovu v jiném směru. 

 Vlastního skutečného pohybu tu ani není. Daleko zajímavější je po- 

 hyb, který umožňuje pozorování specielních částí těla. Lze tak činiti 

 na praeparátech, na něž jsme dali k tomu cíli hojně krve. Hustota 

 krvinek brání rychlému mrskání. Tu pohyb parasitů je daleko poma- 

 lejší, jednotlivé složky pohybu při tom přístupné pozorování. Nejzře- 

 telněji lze pozorovati pravidelné vlnění krajového vlákna. Vlny jeho 

 začínají ve volném bičíku a postupují od předu na zad těla. Zde již 



Věstník Král. české spol. nauk, Tř. II. 2 



