Trypanosomy a trypanoplasmy "některých ryb českých. 23 



než šíře téla u Trypanosoma Daniíevskyi. Undulující membrána jako 

 část ektoplasmatická je méně oddělenější, meze mezi ní a vlastní tě- 

 lovou plasmou jsou málo zřetelné. Tělo parasitovo dělá dojem větší 

 kompaktnosti než u Trypanosom. Dalším rozdílem obou rodů je od- 

 lišný tvar těla. 



Při svých pozorováních nalezl jsem vždy tělo trypanoplasmy na 

 obou koncích zakulaceno. Nikdy jsem při pohybu jeho nenalezl, že 

 by vycházelo v hrot. Přední část pak za živa je poněkud užší, než 

 část zadní, po fixaci je tomu však naopak. Specielně u této specie 

 pozorované u kapra i lína odporuji sdělením druhých autorů, kteří 

 tvrdí, že při pohybu je zadní konec ostrý, přední tupý. Počínaje 

 druhou třetinou od předu těla je parasit všude skoro stejně široký, 

 jen v pivě třetině, a to v místech, kde leží obě jádra, je tělo jeho 

 nejširší. Při pohybu je dobře viděti, že směrem k zadnímu konci 

 se tělo sužuje pozvolna proti sužování na předu těla, které je náhlé. 

 Tím také za živa zřetelněji vystoupí tupost zadního konce. 



Za živa plasma při silném zaclonění jeví velmi zrnitou strukturu 

 s různým množstvím granulí a při zadním konci lze pozorovati dvě 

 stejně veliké vakuoly. Ty jeví obrysy vyložené granuly, která silně lámou 

 světlo a tím i porušují sférický tvar vakuol. Kinetonukleus je ne- 

 zřetelný, rovněž tak trophonukleus. Z bičíků za živa u této specie 

 lze dobře pozorovati jen bičík přední, ač i ten mnohdy mizí pro příliš 

 rychlé mihání. 



Za živa jsou mezi oběma rody též rozdíly barevné. Kdežto Try- 

 ponosoma Daniíevskyi je téměř úplně čiré, jeví trypanoplasma nádech 

 žlutohnědý. Trypanoplasma je daleko resistentnější vůči vnějším 

 vlivům než trypanosoma. Proto je lze pod sklíčkem velmi dlouhou dobu 

 pozorovati. Při tom lze pak velmi dohře postřehnouti další rozdíl 

 obou rodů, jenž záleží v rozdílném pohybu. Kdežto jsem u všech 

 Trypanosom pozoroval pohyb mrskavý, který, jak jsem byl už svrchu 

 řekl, se dá srovnati s pohybem poraněného červa, pohyb, který se 

 vyznačuje vždy rychlým měněním směru pohybu a velmi častým 

 úplným smrsknutím a otočením kolem sebe, lze u trypanoplasmy 

 konstatovati téměř úplný opak. Trypanoplasma se přede vším pohy- 

 buje daleko pomaleji. Příčina toho záleží asi ve větší kompaktnosti 

 větší šíři těla a sekundérním významu krajového vlákna jako re- 

 praesentanta undulující membrány, rovněž pak v druhotném významu 

 bičíků. Trypanoplasma se dále nesmršťuje tolik a tak velmi často jako 

 trypanosoma. Konečně pak, a to zvláště vytýkám, jako důležitý bod 

 při pozorování této specie. Ona nemění směru pohybu, jen zřídka, 



