Trypanosomy a trypanoplasmy někter}'cli 17b českých. 25 



větším počtem než rod Trypanosoma. Toho nemohu potvrditi ani v je- 

 diném případě. Naopak ani v nejteplejších měsících jsem nenalezl 

 tento rod alespoň dosti hojně zastoupený. V mnoha případech nákaza 

 Trypanosom u kapra byla tak veliká, že na každém zorném poli 

 se jimi hemžilo, a ani v těchto případech nenalezl jsem trypanoplasmy 

 leč v počtu nepatrném. Na barvených praeparátech, kdy trypanosomy 

 byly při zběžném prohlížení v hojném počtu patrný, nalezl jsem ku 

 příkladu při jedné nákaze na celém praeparátu po dlouhém hledání 

 3 individua. Shrnu-li výsledky, jež jsem shledal u lína, Leucisca au štiky? 

 vyplývá závěr, že rod Trypanoplasma v našich vodách u ryb, jež 

 nejsou odkázány na stálý život v bahně (Cobitis fossilis), je zastoupen 

 v míře nepatrné. Dlužno to snad přičítati poměrně malému zastoupení 

 rybích pijavek v našich vodách (jsout pijavky ty dle Keysselitze 

 přenášečem trypanoplasmy). Že jsem nenalezl rozličných forem této 

 specie, přičítám početně velmi malému zastoupení při infekcích. Na- 

 lézal jsem vždy jen formy dospělé. Dlužno se zmíniti o speciích Trypano- 

 plasma cyprini a T. Keysselitzii. Pokud jsem mohl tyto specie pozo- 

 rovati v čerstvé krvi a na praeparátech barvených, mohu sděliti, že 

 jsem je shledal jako úplně identické jak délkou těla tak i strukturou. 

 MiNCHiN, jenž pro lína stanovil Trypanoplasmu Keysselitzii jako novou 

 specii, připouští, že jest identická se specií T. cyprini Plehn. Měření 

 trypanoplasmy za živa je zcela snadné a nutné proto, že se tělo její 

 po fixaci značné zkrátí, mnohdy úplně stočí a zdeformuje, což ovšem 

 na barevných praeparátech měření znemožňuje. Shledal jsem pro tuto 

 specii u kapra a lína tutéž velikost: délka těla obnáší 40 ft, šíře 

 5—6 fi, délky bičíků v normálním stavu pro jich prudký pohyb nelze 

 stanoviti. Na praeparátech barvených přední bičík měří 16 — 18 \*>, zadní 

 8 — 10 (i. Co se týče vnitřní struktury, nikdy jsem neznamenal u této 

 specie v plasmě cylindrických granulí, o nichž pojednává Léger při 

 Trypanoplasma varium. Rovněž jsem nepozoroval nikdy granulí pig- 

 mentových. Plasma jeví ve svém rozložení odlišné charaktery proti 

 rodu Trypanosoma. V zadní partii těla je nahromaděna hrubá, zrnitá 

 plasma, která se barvivem G-iemsovým barví temněji modře. V ní jsou 

 roztroušena bud ojediněle neb v malých shlucích velká granula růz- 

 ného tvaru, barvící se temnějším tónem než okolní plasma. Obyčejně 

 mívají tón fialový. Naproti tomu hyalinní plasma, jemné struktury 

 je v přední partii těla. Ta je za živa úplně čirá proti žluté ostatní 

 plasmě. Týmž barvivem má tón velmi slabé modři. 



Entoplasma a ektoplasma jsou právě tak zřejmě rozlišeny jako 

 u rodu Trypanosoma. Entoplasma je značné šíře a barví se temnějším 



