28 XXXIII. Václav Breindl: 



Při bližším prohledání je tato specie rozeznatelná svojí šíří 

 a tvarem. 



Odlišným charakterem je tu pohyb. Pohybuje se pomaleji a jeví 

 obsah daleko bohatší než trypanosoma. Zásadní rozdíly proti pohybu 

 trypanosom jsem uvedl při specii z kapra. Pozoroval jsem však 

 zvláštnosti v pohybu, jež jsou charakteristické pro tuto specii proti trv- 

 panoplasmám z jiných ryb. Není tu ani na řídkých ani na hustých 

 místech praeparátu zachováván směr pohybu tou měrou jako na př. u T. 

 cyprini. Pohyb je tu spíše válivý, měnění tvaru těla je častější, takže 

 objem parasita se mění v šířce i délce. Zvláště zadní konec je vleč- 

 nou částí parasita a prodělává nejvíce změnu tvaru a objemu. Při 

 pohybu stopy po jeho pi*otáhlém konci vůbec mizejí. Dalším rozdílem 

 je menší počet vln těla a krajového vlákna, jehož pohyby nejsou do 

 té míry harmonisovány jako u rodu Trypanosoma, a proto výběžky 

 těla činností vlákna způsobené jsou velmi značné a při tom směrem 

 ke konci těla nepravidelnější, takže dělají dojem jakýchsi pseudo- 

 podií. Největší výběžky těla jsou na předním konci, specielně prvá 

 vlna způsobuje v mnohých případech zdání, jakoby měl parasit dva 

 přední konce. Rovněž daleko lépe než u T. cyprini jest u této specie 

 patrný přední bičík, který dle měření je nejdelším flagellem 

 ze všech ostatních specií. Při pohybu je téměř celý napiat, jen na 

 konci se bičovitě lomí. Bližších struktur není viděti, jen obsah plasmy 

 ve formě zrnité, specielně v zadní partii se vyznačující světlolomnými 

 granuly a jedinou vakuolou. Bičík zadní je krátký, jen v řídkých 

 případech viditelný. Jeho vlny jsou nejslabší z celého průběhu krajo- 

 vého vlákna. Přední konec těla je tónu světlejšího a je více protáhlý, 

 kdežto zadní je pravidlem zakulacený. Přes to, že pohyb této specie 

 je dosti měnlivý, jeví přece snahu po směru pohybu v daleko větší 

 míře než u trypanosom. Jako u ostatních specií tohoto rodu, jest i zde 

 patrný rheotropismus, což lze zvláště na praeparátech s hojnými 

 proudy dobře sledovati. 



Zajímavé je rovněž pozorování dobře zřetelných . myonemů, tá- 

 hnoucích se parallelně s krajovým vláknem. Prvý z nich je nejsil- 

 nější, ohraničuje jaksi vlastní entoplasmu. Ostatní jsou slabší. Pohyby 

 jejich jsou úplně podřízeny pohybům krajového vlákua. Zjev ten jsem 

 už pozoroval u T. cyprini, ale u této specie vystupuje daleko zřetel- 

 něji. Při této specii jsem zkoušel účinky vitálního zbarvení, a to 

 methylovou zelení a fuchsinem. Methodou zeleně methylové jsem ne- 

 shledal zvláštních výsledku. Bližší strukturové detaily záleží v tom, 

 že kinetonukleus má slabé zelený tón, rovněž tak bičík; tropho- 



