O epidotu od Jílového. 5 



byl zcela volně vytvořen. Nápadno mi však vůbec bylo, že mezi 

 sousedícími M a T nenalezl jsem žádné plochy, leda jednou slabý 

 reflex, poukazující asi na kemidoma e. Na onom krystalku, na němž 

 převládalo í, bylo měřeno v části ku sousednímu individuu přilehlé 

 M: i — 34°38', » : r = 29°ll' místo theoretické 34°21' a 29°2l', 

 v části odlehlejší však již úhly blíží se více obyčejným hodnotám: 

 M: T měř. 64°34' (theor. 64°36'), r: T měř. 51°42' (theor. 51°42'). 

 Ba v sousedství přilehlého individua byla vyvinuta na kraji i zvláštní 

 ploška, jež na druhé straně scházela, ukloněná k M o úhlu 21°20' 

 (+ 1' differ. pozorovací). Kdyby plocha ta byla volně vytvořena, 

 byla by to plocha dosud na epidotu nepozorovaná, blízká asi tvaru 



(8.0. 25) =4řoo, 



jejíž theor. úklon ku M činil by na dobře vyvinutém individuu 21°23'. 



Ve dvou krystalcích dvojčatěných se převládajícími plochami 

 M a ť shledány byly následující zvláštnosti. V jednom případu mimo 

 řečené právě plochy bylo vyvinuto na obou srostlých individuích 

 úzké 2 1 , jedno individuum končí plochou r\ druhé však má za r' 

 směrem ku ť prvního individua přirůstáním vzniklé úzké plošky i' 

 a l/'. Měřeno bylo M':r' kolem 12°58', poctěno pro dvojč. 12°5G'. 

 Kdyby plocha M' byla považována snad omylem za plochu patřící 

 individuu prvnímu, položenou tudíž od ť 12°58' ku M', připadla by 

 jí značka N' (304), neboť N: r = 63°42' — 50°44' = 12°58'. 



Podobné v jiném dvojčeti shledáno přerůstáním vzniklé M, ale 

 s malou poruchou, a měřeno bylo M' : r' — 12°0' místo 12°56'. 



V jednom pak krystalku jednoduchém se převládajícími plochami 

 M a r vsunuta byla při M' lamela dvojčatná, mající délku krystalku, 

 ale neprocházejíc! veskrze, nýbrž vyčnívala jen po jedné straně a sice 

 svojí plochou M. jež sousedila jednak s M' jednak s r' individua 

 hlavního. Mir* bylo měřeno I2 52 r (± L'), i byla by plocha, M dvoj- 

 Bstné lamel; Bnadno mohla býti považována za hemidoma A^ (304). 



