Kdo hlásá pravdu: Kant či Lamarck a Monge? 3 



Z Kantova transccndcntálního idealismu, jímž chtěl řešiti nej- 

 těžší záhady bádání filosofického pouhou dialektikou, čistým rozumem 

 bez jakékoli positivní práce exaktní, opovrhuje všelikými pomůckami 

 hmotnými, věcmi skutečnými i jejich obrazy, zplozeny záhy nové filo- 

 sofické systémy idealistické, dle individuálnosti svých pěstitelů a hle- 

 disek jimi zaujatých nemálo se rozlišující. 



Porovnáme-li výsledky bádání těchto tří vynikajících pracovníků 

 i jejich účinky na utváření poměra v lidské společnosti, shledáváme 

 rozpor nesmiřitelný mezi výsledky práce Kantovy a Mongeovy i La- 

 mari kovy. I naskýtá se zásadní otázka nejvýš důležitá pro další vývoj 

 lidského poznání a vědění: Kdo hlásá pravdu, Kant či 

 Lamarck a Monge? 



O správné zodpovídání této otázky se pokusím v následujícím 

 pojednání; budiž mné však dopřáno, abych především pověděl, čím 

 a za jakých okolností jsem byl pohnut k jeho sepsání. 



Dne 10. dubna roku minulého došel mne dopis redakce „České 

 Mysli" s vysloveným přáním, abych vylíčil v jejím časopisu filo- 

 sofickém své názory o vlivu nauky Mongeovy na vývoj lidského vědění 

 a konání v století XIX., a měl při tom zvláštní zřetel k nynějšímu 

 stavu problému lidského poznání i k rozmanitým snahám reformátorů 

 lidové výchovy naší doby. „Česká Mysl" věnovala těmto snahám, 

 u všech národů civilisovaných jako nejdůležitější životní otázka vše- 

 stranně přetřásaným, též bedlivou pozornost. — Redaktorům jejím 

 bylo známo, že jsem zaměstnán skoncováním díla, jež je s oněmi 

 snahami v nojužší souvislosti, a jehož sepsání na oslavu stoletého 

 benl Mohgeovy nauky jménem techniků národa českoslovanského 

 mné bylo svěřeno za doby Výstavy architektury a inženýrství v Praze 

 roku 1898 výkonným j«'jí výborem. 1 ) Stalo se tak následkem veřejných 

 výkladů o nových vzdělávacích prostředcích mé exposice, jichž užitím 

 jsem podal nezvratné <h</;<i:y, že ve století XIX. se zuhostily i v naukách 

 mathematicko-geometrických </ přírodních zásadní názory bludař. 



Ü v \\< ai k Géométrie de criptive po stoletém vývoji čili Ü výcho- 

 o etéb - i>i'i iobeni Monqeovs nauky, pořádanou 

 jménem technika národa česko lovanského výkonným výborem Výstavy archite- 

 ktury a in/.' .'i f-ť.i v Praze MDCCCXCVIII, spojené s výstavou motorů a Btrojů 

 pro h. . ik\ a h odbornou rýstavou klempířů &emi koruny České, napsal 



• ■■ kolj technické v. v. s :; přílohami 



mi '»Lu/. -, textu. Velikj atla o 6 tabulích zvlá té Praha MCM. Nákladem 

 v% k-íii! hitektury .i inženýrství. Tiskem Dra Edv. Urégra. 



V komiisi kni i r. Ku ná< i . 



i* 



