4 XXII. František Tilšer: 



Při svých výkladech před Spolkem architektů a inženýrů v král. 

 Českém, dne 16. a 23. července jsem zvláště upozornil, že ony bludné 

 názory byly zaviněny hlavně chimérickým učením Kantovým, obsazeným 

 v jeho základním díle „ Kritik der reinen Vernunft 1 ', které je ještě dosud 

 velebeno mnohými vzdělanci jako Šiřitel kritického idealismu, vrchol 

 všeho lidského poznání a vědění, k němue je návrat nutný. 



Byl jsem sobě dobře vědom nesnází, s jakými bude spojeno pro 

 vedení úkolu redakcí „České Mysli" na mne vloženého, v několika 

 stručných pojednáních revue filosofické. 



Za svého mnohaletého pěstování nauky Mongeovy, jíž byl dán 

 ku konci století XVIII. nový směr národnímu vychování, poznal jsem, 

 jak nesmírný byl vliv její na veškerý kulturní vývoj lidské společ- 

 nosti ve století XIX. Při tom jsem dobře věděl, jak málo pozornosti 

 je nauce Mongeově věnováno na ústavech filosofii pěstujících — ze- 

 jména v Rakousku, a jak oprávněna zůstává dosud stížnost, kterou 

 byl Monge projevil, že učenci příliš malý zájem mají pro nauku tak 

 důležitou pro všeobecné vzdělání. 



Maje však nezvratné důkazy, že principy filosofie Kantovy jsou 

 v nesmiřitelném odporu se zásadami exaktní doktríny Mongeovy, a věda, 

 ze Kantova metafysika, kterou chtěl provésti jedině možné řešení pro- 

 blému lidského poznání, byla během století XIX. mnohými vynikajícími 

 filosofy národů neněmeckých i některými jeho soukmenovci odsuzována, 

 aniž někdo z jeho odsuzovatelů z daleka jen upozornil na veliké po- 

 hromy, jaké dosud způsobila v naukách mathematicko-geometrických 

 i přírodních, a maje konečně pevné přesvědčení, že v učeni Kantové 

 a jeho následníků nutno hledati jednu & nejhlavnějších 

 přičiň nynějšího myšlenkového i společenského rozvratu, 

 — měl jsem za svou povinnost, práci svou zatím přerušiti a alespoň 

 jednu část onoho úkolu splniti a jako samostatnou studii ještě roku 

 1900 v „České Mysli" uveřejniti. 2 ) Přiměla mne k tomu veliká důleži- 

 tost úkolu nejen v zájmu obecném, nýbrž hlavně v zájmu národa 

 našeho českoslovanského tou pokantovskou scholastikou německou 

 u vývoji svého vlastního života kulturního nejvýš ohroženého. 



2 ) O příčinách nynějšího myšlenkového a společenského rozvratu a pro- 

 středcích k jeho překonání. — „Česká Mysl", časopis filosofický. Redigují Fr. 

 Čada, Fk. Drtina a Fr. Krejčí. Nakladatel, majitel a vydavatel Jan Laichtek na 

 Král. Vinohradech. — Ročníku I. (1900) str. 330 — 343, 417—434. Současně s tímto 

 pojednáním uveřejňuji znovu svou studii, — k níž se na mnoha místech musím 

 odvolávati — samostatně, poněvadž oba sešity časopisu „Česká Mysl", v níž 

 byla uveřejněna, jsou rozebrány. Nové vydání studie v komissi knihkupectví 

 Františka Éivnáče v Praze. 1901. 



