Kdo hlásá pravdu: Kant či Lamarck a Monge? 31 



úkolů nauky Mongeovy ve studii určité vyznačených (str. 17 — 18) 

 započata. — Spisem Eulerovým z roku 1754, který je v podstatě 

 prolegomeny k elementární geometrii, jsou nadobro vyvrácena pro- 

 legouiena Kantova ku Kritice čistého rozumu z roku 1781. 



K základnímu zákonu polyedrometrie jsem přidružil ve studii 

 zákon, jímž jsou ovládány zjevy těles polyedrických, k jehož poznání 

 jsem byl veden při rozboru zákona Eulerova se stanovisek umožně- 

 ných upotřebením nauky Mongeovy v perspektivy}. 



Když na tělesa polyedrická přírody nebo výroby s určitého hle- 

 diska nazíráme a viditelné sourodé přívlastky primární počítáme, shledá- 

 váme, že vždy součet počtu jejich viditelných stran a viditelných vrcholů 

 je o jednu větší nez počet viditelných hran. Vyjádříme-li zákon tento 

 způsobem Ellerovým, musíme při znacích primárních přívlastků tělesa 

 vyznačiti, že jen přívlastky viditelné počítáme ; toho docílíme při- 

 pojením malé hvězdičky ku znakům počty přívlastků vyznačujícím v levo 

 nahoře. Vyjádříme tudíž podle způsobu Eulerova obecný zákon 

 zjevů polyedrů, jenž jest zákonu Eclerovu podkladem: 



*H-f*S=-*A + l. (II) 



Hvězdičkou vyznačujeme obecně, že viděné přívlastky primární 

 mnohostěnu musejí býti osvětleny; náležité osvětlení paprsky světel- 

 nými, zákonitě působícími je vedle zdravého oka, orgánu zraku — 

 smyslu kosmického, nevyhnutelnou podmínkou viditelnosti předmětů. 



Stejný zákon přirozeně ovládá i obrazy jevu, jimiž předměty 

 polyedrické s jakéhokoli stanoviska pozorované, podle pohledu na 

 rovném povrchu pevného tělesa zobrazíme — přímé hrany přímými 

 liniemi: je to zároveň základní zákon polygonometrie. 



Zákon ovládající obrazy jevu polyedrů, totožný se zákonem 

 ovládajícím jejich zjevy samy, vyjádříme obdobně, s tím jen roz- 

 «i í l**in, že připojíme na vyznačení obrazů viditelných primárních pří- 

 vlastků aourodých k mnemotechnickým znakům viditelných přívlastků 

 samých jednoduchou čárku ('): 



' II' ; • ' 8' ■ A'-f L. dli) 



Zde se •■ em naskýtá otázka nejvýš důležitá pro řešení problému 

 : i Icého poznání: jaká je souvislost mezi nrni mety v prostoru da- 

 nými trakem po orovanýtni « tákonitými jejich zjevy i obrazy dle 

 i,nlih;in provedenými, tyrávné řešeni teto otázky jo dosud neprovedeno, 

 .i bez jasného uvědomen! podstaty nauky Monoeovi nemožno. 



