Druhý příspěvek ku poznání variací trav českých. 9 



var. c) glauca Hack. (Lam. sp.) 



sub v. a) genuina F. puber ula Hack. 



(Monogr. Fest. 95.) Pluchy nahoře přitiskle chlupaté, po krajích 

 dloužeji brvité. Forma typ. má tyto úplně lysé. 

 V Šárce vzácně na skalách s f. typ. 



subv. ß) scabrifolia Hack. 



Též na výslunných skalách proti Roztokám u Prahy hojně ! 

 Dosud známa je pouze z Čech. 



subv. y) psammophila Hack. 



Na písčitých půdách u V. Oseká hojně s přechody do F. gl. 

 genuina i do F. duriuscula! 



subv. Ö) firmula Hackel. 



Stéblo statnější, až 50 cm vysoké, listy 0-6 mm v průměru, 

 tuhé, namnoze srpovitě zahnuté, se 7 — 9 svazky cévními, často na- 

 sivélé neb i peřestě zbarvené. Je to forma vyprahlých míst; odtud 

 se také vysvětluje mohutná vrstva sclerenchýmová (2 — 4 řady, u f. 

 typ. 1—2); formy stínu mívají pak sclerenchym slabý a nesouvislý. 

 Je to přechodní tvar k F. glauca. 



Sbíral jsem ji oa výslunných skalách v Šárce, kde přechází do 

 F. glauca! Na písčinách u V. Oseká ! Na pasece u Přelouče! Na 

 úhoru ve Stromovce! Na písčinách kolem Chocně (Fleischeíi) ! Na 

 Btráni o Poříčí nad Sázavou (Dr. Gintl)! Na rašelinách u Krucem- 

 burka (Koyáb) ! 



var. d) duriuscula Hack. subv. a) trachyphylla Hack. 



N;i písčinách v lese u Běle (Podpěba) ! V údolí Kačáku (Dr. Gintli! 

 Benešův háj u Vodérad blíže Litomyšle (Fleisoher)! Na písčinách 

 o Chocně itv/i! Na jílu oa Voàkovrchu u Poděbrad s přechody do 



Ueata. Vrstva sclerenchýmová je slabší, namnoze přetrhána, jme- 

 hoření Části listu, následkem čehož jsou listy měkčí, oheb- 

 nější, tran dosti Bmačklé ■> některé i s rýhou jako u K. sulcata. 



Dle ÜAOKLA je tO dobrý střední tvar si sulcutu a duriuscula, ar lir 



musí býti pftvodu hybridního, přes to, že pospolu rostly. 



