Druhý příspěvek ku poznání variací trav českých. H 



F. rubru, od níž ji však dle průřezu listu snadno poznáme. V tráv- 

 nících na stinných místech u Jenšovic (sev. od Prahy) s for. typ. 

 pořídku. 



Festuca sulcata subv. ó) durior Hack. 



Listy přes 1 mm široké, velmi tuhé a šedozelené, leč neojí- 

 něné. Větve laty krátké a k ose přitiskla ; lata tudíž hustá a směst- 

 nauá. Nápadná vůbec robustním vzrůstem. F. typ. má vždy latu více 

 méně volnou a větvičky dole otevřené. 



U Michelsberku blíže Žernosek! Voškovrch u Poděbrad! Na 

 obou stanoviskách na šedém jílu a zbarvení listu odpovídá substrátu. 



b) var. valesiaca Koch. 



Na svahu Radobýlu k Žernosekám ! Na skalách v Šárce a u Roztok ! 

 Na suchých pahorcích u Hor. Beřkovic ! Roste hlavně na skalách, na 

 suchoparech a místech písčitých, kdežto v travině nebo na stinném 

 místě přechází do typ. sulcata nebo do pseudoovina. 



c) var. pseudoovina Hack. (Monogr. 102.) 



Rostlina útlá, listy tenké, nitkovité, ohebné (řidčeji přítuhé), 

 spolu s pošvami zelené neb slabě nasivělé, leč ne ojíněné. Listy 

 na průřezu jako u sulcata genuina. Klásky menší, jen 5 — 6 mm dl., 

 pluchy zelené neb fialové naběhlé, někdy též slabě ojíněné, pluchy 

 'ó — 4 mm dl. Od f. typ. liší se tenkými listy a malými klásky; od 

 . vcdesiaca tím, že není ojíněna. Je to dobrý střed mezi oběma 

 a činí k nim hojné přechody. Není zajisté oprávněno považovati je 

 /a samostatné druhy (Beok, Richter a j.) 

 U nás ve dvou formách: 



u\ snbv. typka Hack. 



o pod latou hladké, lata .'5—4 cm dlouhá, klásky malé 



5*fi """ dl.), elliptičné oeb vejčité, 4 — Okvěté; dolenl 



pleva Bídlovitá, bořeni jakož i pluchy Široce kopinató; pluchy 



osinou Botva l nun dlouhou, obyčejně lysé, řidčeji 



po krajích brvité. 



i.! t., n.i m-iiých mezích od Veleslavína l< Šárce 1 



