16 XXVI. Emil Votoček: 



II. Ke konstituci sacharinu 



Emil Votoček. 



Jakožto sachariny označujeme laktony kyselin vznikajících pů- 

 sobením žíravých zemin na hexosy příp. i některé disacharidy. Slo- 

 žení kyselin těch odpovídá empirickému vzorci C 6 £f ]2 6 , jsou to tudíž 

 látky isomerní s hexosami i dá se jich vznik vysvětliti toliko vymi- 

 zením některé z funkcí hydroxylových. Strukturné formule sacharinu 

 nebo příslušných jim kyselin odvozovány byly dosud hlavně z kon- 

 stituce produktů, ve kteréž mění je energická redukce (jódo vodíkem 

 a fosforem). Tak převedeny byly sacharin vlastní a isosacharin jódo- 

 vodíkem a fosforem v a-methylvalerolakton až i samu kyselinu a-me- 

 thylvalerovou, parasacharin v ethylbutyrolakton, metasacharin v nor- 

 málný kaprolakton příp. normálnou kyselinu kapronovou, z čehož 

 usuzováno, že řetěz prvých dvou sacharinu odpovídá schématu 



C \ 



yc- c—c—c, 



pro parasacharin že jest následovně rozvětven 



C—C, 



)C- c-c 

 c / 



a u metasacharinu konečně že jest normálný: 



C -C—C—C—C- c 



U schémat takto odvozených předpokládá se ovšem, že při na- 

 značené redukci sacharinu nenastává nijaké přesmyknutí molekulové. 

 Možnost tu však vzhledem k energickému působení jódovodíka a fos- 

 foru nelze nikterak a priori vyloučiti, jest tudíž struktura řetězce 

 sacharinu ve směru tom poněkud nejistá. 



Dle mého náhledu dá se důkaz pro povahu řetězců u sacharinu 

 vésti též spůsobem následujícím: Sacharin obyčejný (Péligotův) lze 

 — jak Scheibler pozoroval a Fischer vysvětlil — redukovati amal- 



