4 XXIX. Jan Jos. Daněk: 



graficky. V jednom takovém póru nalezena byla libella, velmi čile se 

 pohybující. 



Původní hmota kordieritu jest v průřezech čirá a obsahuje méně 

 pórů a také drobnější nežli hmota živcová, ač analogického obsahu; 

 na pohled pak jest zřejmě poněkud čistší, ač celkem průřezy jak lo- 

 mem, tak i dvojlomem, nezřídka i obrysy ve průřezech velmi upomí- 

 nají na živce. Význačno jest pro ně hojné, nepravidelné rozpukání, 

 pak nahnědlá — pro obsah železa — barva produktů přeměny, jež 

 jsou hnědožluté šupinky slabě pleochroické a velikostí dvojlomu, 

 rovnoběžným zhášením a positivním charakterem délky úzkých prů- 

 řezů upomínají zcela na serpentin, za nějž tudíž lze je považovati. 

 Kromě toho proměna kordieritu jeví se vylučováním hnědého prášku 

 hydroxydu železa a kalných aggregátů šupinek kaolinových, jež mají 

 touže povahu jako kaolin ze živců vzniklý, jenže jsou prostoupeny 

 řečeným již hydroxydem. I lze rozeznati zvětralé kordierity od zvě- 

 tralých živců hlavně dle hojného, železitého prášku hnědé barvy, pro- 

 duktům rozkladu přimíšeného. 



Vrostlice biotitové byly nejen dle o P, nýbrž někdy částečně i po 

 stranách omezeny idiomorfně; než jen místem zbývají malé částky 

 jeho, ty pak jsou intensivní barvy hnědé do červenava. Prochvění 

 dle plochy o P jeví silnou absorpci. Nalezeny nebyly v nich žádné 

 uzavřeniny; leč některý chloritový lupének obsahuje kolem zirkonu 

 nebo titanového zrnka tmavý rámeček, kterýžto zjev jest zajisté 

 zbytkem původních, tmavých aureol v biotitu, kolem týchže uzavřenin 

 vytvořených. Zelenaje biotit podrží zprvu ještě svůj vysoký dvojlom, jenž 

 však dalším pokrokem rozkladu se snižuje. Chlorit posledně vznika- 

 jící jest ve výbruse bledězelený a pleochroický : pro chvění \\ o P 

 zelený se zřetelnou absorpcí, pro chvění J_ na o P žlutavě zelenavý, 

 světlý. Zháší v úzkých průřezech rovnoběžně ku podélnému směru 

 svému; směr tento jest vždycky opticky positivní, pročež upomínal 

 by chlorit na pennin. Dvojlom jeho ovšem jest někdy tak nízký, jako 

 pravý pennin mívá, často však též poněkud vyšší; i jest tudíž pravdě- 

 podobno, že chlorit Často obsahuje též poněkud více aluminia v sobě. 

 Hmota chloritová jeví jen málo drobných pórů. Činí bud jednotlivé, 

 větší lupénky neb i aggregáty lupénků drobnějších, různě orientovaných. 

 Mívá však často přimíseno něco druhotného titanitu , epidotu ba 

 i kalcitu v sobě; někdy zase i něco muskovitu, jenž zdá se býti 

 společného s ním původu. Titanit bývá v něm buď roztroušen nebo 

 nahromaděn na jednotlivých místech, jest slabě narůžovělý, průhledný, 

 dosti čistého vzhledu a vyvinut tvarem čoček nebo vřetének. Při to- 





