4 XXX. Vojtěch Rosický: 



nějších a vetší počet drobnějších, zachovávajících namnoze asi týž 

 směr, jaký má pokrajní hornina břidličnatá sama, zdá se tudíž, jakoby 

 kry tyto zapadaly pod granit. 



Blíže právě popisovaného kontaktu žuly a břidlice, asi 27 kroků 

 na východ od levého kraje ústí potoka Chotounsko-jílovského, zastih- 

 neme žílu horniny eruptivní, asi 6 / 4 m mocnou, touž, o níž zmiňuje 

 se Pošepný ve výše citované práci. Žíla uklání se příkře k VJV 

 o úhlu 60°— 65° od roviny vodorovné. Proráží zde horninou břidlič- 

 natou, a sice konkordantně k jejímu rovnoběžnému slohu, tedy směrem 

 téměř SOV— JJZ. (30° od S k V, 30° od J k Z). 



Hornina tato, jež popsána bude jakožto amfibolická mineta, jest 

 na pohled jemnozrnná s poněkud vynikajícími drobnými lupénky 

 biotitu ; porůznu lze znamenati oblá zrnka křemene mléčně přibar- 

 veného, mající charakter cizorodého příměsku a dosahující rozměrů 

 od velikosti prosa do velikosti bobů. Po krajích jest zrno horniny 

 poněkud jemnější nežli uprostřed; celá pak žíla jest hojně rozpu- 

 kána rozmanitým způsobem, opět hlavně směrem asi rovnoběžným 

 k postrannímu omezení svému. Pukliny ty jsou na některých místech 

 vyplněny aggregáty bledě červeného stilbitu. 



Hranice pukliny, již žíla vyplňuje jest celkem dosti rovná. 

 Apophysy pozorovány nebyly, aniž přímé účinky kontaktní na sou- 

 sedící hornině břidličnaté, přece však jest nápadno, že poblíže minety, 

 a sice po obou stranách jejích vyskytují se v břidlici krátké, čočko- 

 vité, dílem žilkám podobno proužky křemenné, jejichž soubor zdá se 

 žílu onu, arcií přerývaně, provázeti. 



Proužky ty obsahují též něco alkalického živce a drobných 

 lupénků biotitu. Po skupině takových proužků křemenných byla při 

 západní hranici žíly minetové ražena pokusná stolka několik m dlouhá, 

 aniž by však byla mohutnější žíly křemenné zastihla. 



Konečně třetí, dosud nepopsaná hornina eruptivní z okolí 

 žampašského jest žíla augitové minety. Vystupuje břidličnatými 

 horninami asi 20 kroků na Z od známého vysokého mostu železnič- 

 ního, zbudovaného přes úžlabinu Studeného potoka. Břidličné horniny 

 zdají se míti vyvinutu vrstevnatost; na mnoha místech lze konstatovati 

 na vrstevnatění upomínající rovnoběžný sloh, jehož směrem t. j. 

 SV— JZ jde i hlavní břidličnatost. Úklon činí asi 60° na JV. — Žíla 

 minety dosahuje šířky l 3 / 4 m a proráží sedimentem do výšky téměř 

 svisle; délkou pak míří směrem celkem k SZ — JV. 



Hornina žíly jest slohu zřetelně porfyrického ; biotitové vrostlice 

 blíže ku kraji se umenšují, a základní hmota stává se jemnější nežli 



