8 XXX. Vojtěch Rosický: 



Příčné průřezy jsou osmiboké, s převládající plochou orthopina- 

 koidu. Podélné průřezy jsou šesti či čtverhrané; soubor průřezů svědčí, 

 že pyroxeny jsou vyvinuty obyčejným tvarem augitovýra, s plochami 

 oofoo, ooP, oofoo, -\-P. Štěpnost jeví se na průřezech zřetelně 

 hlavně jen dle prismatu, dle orthopinakoidu toliko nepravidelné sledy 

 štěpnosti lze pozorovati. Zákony dvojčatění jsou několikerý: předně 

 zákon velmi obyčejný, kde plochou srůstu jest 00F00; hojné průřezy 

 příčné i podélné srůst ten dokazují. Dle jiného zákona prorůstají se 

 augity dle roviny — foo, i srůstají dle ploch podobné polohy na 

 skupiny obsahující někdy až 7 sloupkovitých individuí,radialně jedním 

 koncem vždy k sobě přirostlých (srovn. tab. obr. 3.); zajímavo jest, že 

 podobné skupiny a srostlice augitové bývají právě hojně vyvinuty 

 v čedičích, z nichž též poprvé p. prof. dr. Karlem Vrbou 8 ) popsány 

 byly prorostlice dle — Poo. 



Třetí zákon na těchto augitech přicházející jest ten, že plocha 

 srůstu jest -\-&2, při čemž individuum narostlé slabší bývá základního 

 individua. 



Některé srostlice pyroxenové mají drobné laločnaté záhyby, jež 

 však nevznikly resorbcí, neb není tu žádných produktů přeměny ; 

 jsou to patrně zjevy vzrůstu, nejspíše z doby, kdy přestávaly vrostlice 

 pyroxenové růsti. 



Krajní hmota neliší se nikterak od vnitřní hmoty. Jeden takový 

 krystal pyroxenu nalezen byl složený ze 6 sloupků dvojčatně orien- 

 tovaných, s četnými záhyby laločnatými, do nichž zasahá hmota zá- 

 kladní; průřez jeho má odtud podobu částečně jakoby síťovanou, čímž 

 upoiníuá velmi na podobně srostlá individua mnohých hornin basal- 

 tických. Vyskytují se též skupiny drobnějších krystalků pyroxenických, 

 řadící se k sobě jakoby v podobě pravidelného rámce, uvnitř kteréhož 

 usazeny jsou četné tenčí sloupečky pyroxenové, všelijak divergentně 

 promísené malým množstvím hmoty základní (srovn. tab. obr. 4.). Po- 

 dobné zjevy jsou známy též z hornin basaltických, na příklad shledal 

 jsem je v basaltech okolí jičínského. Jsou to patrně výtvory z doby 

 přechodní, kdy přestávaly růsti vtroušeniny a měla počíti krystalovati 

 hmota základní; tenké pak ony sloupky pyroxenové činí přechod od 

 větších a širších vrostlic pyroxenových ku jehličkám téhož minerálu 

 ve hmotě základní. 



8 ) K. Vrba: Lotos, Prag, 1870, pag. 53; srovnej 



V. Zepharovich: Neues Jahrbuch für Mineralogie und Geologie, 1871. 

 pag. 59. 



