|4 XXX. Yojtěch Kosický: 



místem částečně přibližuje vývoji idiomorfnímu, přece častěji jest nerovné 

 a allotriomorfuí. Srostlic neshledáváme zde snad proto, že pyroxenu 

 jest zde méně nežli onde. Za to přítomny jsou přece zajímavé 

 skupiny drobných individuí pyroxenických, jako v minete předešlé. 

 Štépnost augitu tohoto jest nedokonalá a pouze dle prismatu po- 

 někud vyvinutá. Ostatně vykazuje jen nepravidelné trhliny. Drobné 

 póry mívá větší i více jich nežli amfibol, v nich pak částečně plyn 

 bylo lze konstatovati, částečně, dle poměru lámavosti světelné soudě, 

 snad i čiré sklo. Z jiných 'nerostných uzavřenin hlavně jen zrnko 

 železné rudy někdy se nalezne, výminkou i četnější zrnka rudní, 

 konstatován pak byl ze zřetelných zrnek — dle obrysft a pomocí 

 světla napadajícího toliko magnetit. Pyritu nebylo shledáno. Nápadno 

 jest, že ani apatit v pyroxenu nalezen nebyl. Ostatně jest hmota 

 pyroxenová dosti zachovalá. 



Živce vyvinuty jsou ponejvíce ve tvaru lišten, protažených dle 

 osy a a idiomorfně omezených, méně časté jsou typy v podobě širších 

 zrnek neb tenounkých jehlic ; tyto poslední, širší zrnka neb tenounké 

 jehlice, objevují se častěji ve zvláštních malých partiích horniny, 

 bledších nežli hlavní část hmoty její. 



Lom živců jest buď vyšší nežli jest lom kanads. bals., či nižší. 

 Živce s lomem nižším jsou dle povahy zhášení patrně orthoklasem, 

 druhé, s lomem vyšším nežli jest lom kanadského balsamu jsou rozdílné 

 od orthoklasu vývojem delších lišten i vyšším dvojlomem, zhášejí 

 pak obyčejně šikmo úhlem kol 2° až 5° ku délce své. Jest to patrně 

 hlavně oligoklas, leč jsou stopy snad i andesinu. Orthoklas sice pře- 

 vládá ještě, ale plagioklas zmíněný jest již poměrně dosti hojný. 

 Průřezy živcové bývají u orthoklasu jednoduchý či dvojeny, u plagio- 

 klasů dvojeny či trojeny. Hmota jejich bývá nejčastěji zakalena, a sice 

 hlavně v jádru průřezů, kdežto kraje bývají značně čistší, kterýžto 

 zjev nasvědčuje snad zonálním rozdílům chemické jich skladby. Za- 

 kalení záleží, jak obyčejně bývá, ve výskytu hojných drobných pórů 

 s čirou tekutinou a plynem a ve vývoji šupinek světlé slídy a kao- 

 linu, leč často i v infiltraci jemného hnědého prášku železnaté rudy, 

 místem pak i šupinek serpentinových. 



Ze drobných uzavřenin bývají často hojny velmi jemné jehličky 

 apatitu, jež ještě i při silném zvětšení vláskovou tenkost mají a růz- 

 ným směrem míří, a jsou pak čirý a poněkud nazelenalý, někde vy- 

 skytnou se žlutá mikrolithická zrnka rutilu podobná, málokdy pak 

 zrnko či krystal rudní, jenž místem jest patrně arsenopyritem, někde 

 snad pyritem neb i magnetitem, vzácně pak spatříme šupinky haema- 



