lg XXX. Vojtěch Rosický: 



poukazovati na původní krystalografické omezení křemenů těch, spíše 

 na omezení všelijak nepravidelné. Dlužno tudíž mysliti, že zrnka ta 

 pocházejí ze sousedních hornin břidličnatých, jež obsahují též křemen 

 a sice dosti hojný, leč zrno hornin těch jest mnohem drobnější nežli 

 rozměry četných zrn křemenných v žilné hornině naší uzavřených, 

 zbývá tedy mysliti toliko na blízkou žulu, ne-li spíše na nějakou 

 žilku křemene, jež by v hloubi byla magmatem minety proražena. 

 Kdyby křemen pocházel ze žuly, tu by arci ostatní součástky žuly 

 byly již úplně absorbovány, neboť kromě zrn křemenných jiných 

 cizích součástek hornina neuzavírá. 



V sousedství křemene nalezne se často zelenavá partie serpen- 

 tinová, jež dle slohu svého zdá se pocházeti z olivinu; při ní nezřídka 

 i něco drobounké hmoty serpentinové bývá obsaženo v kraji křemene 

 pospolu s hnědým zákalem, svrchu zmíněným, což svědčí o změnách 

 látkových při kraji křemene druhotně nastavších, a podporuje, tuším, 

 úsudek hořeji podaný, že i hnědý zákal kraje křemenného mohl by 

 býti snad původu pozdějšího, kdy hornina již utuhlá uvnitř rozkládati 

 se počala. Také byly několikráte nalezeny partie zelenavých jehliček, 

 snad amfibolových, leč neurčitého původu. K tomu zde onde jest kraj 

 křemene opravdu prost všeho zákalu, a tu přirůstá nan přímo kry- 

 stalek amfibolu neb pyroxeuu, v jednom případě nalezeno i zrnko 

 arsenopyritu. Jemné rozpukání pokrajní však často přece bývá vytvořeno, 

 a vysvitne ihned použitím silného zvětšení a snížením kondensoru. 



Ve dvou případech bylo nalezeno v sousedství křemene dosti 

 veliké, nepravidelně omezené zrnko vápence, jemným lamelováním 

 mnohočatně složené, možná, že původní sdruženina křemene, leč nebylo 

 možno zjistiti jeho původ zcela bezpečně, poněvadž více případů za- 

 stiženo nebylo. Jest se křemenem přímo srostlo, v okolí pak vápen- 

 cových partií není. 



Ze křemenná zrnka v hornině uzavřená jsou starší nežli všechny 

 ostatní nerostné součástky horniny, vysvítá již z povahy seřazení 

 těchto v sousedství jeho. Součástky horniny seskupují se kolem zrnka 

 křemenného často zřetelně, řídíce se laločnatými obrysy tohoto, někdy 

 činíce i zřetelný chumáček při některé jeho části: nalezen hlavně 

 jeden z větších lupénků biotitových, ku křemeni přirostlý, a obrys 

 jeho na místě styčném řídil se zřejmě dle oblouko vitého obrysu kře- 

 mene, a nikoliv naopak. V této části pak scházelo i též zakalení 

 okraje křemenného a biotit sám byl téhož vzezření, jakého dále od 

 zrnka křemenného. 



