O dvou minetâch a žule z okolí Jílového. 21 



Obyčejně jsou zrnka jednotné stavby, málokdy dle oofoo 

 dvojčatěna. 



Větší některé aggregáty amfibolové obsahuji uvnitř zrnka na- 

 zelenalého, téměř čirého pyroxenu diopsidovitého, jež protkána bývají 

 amfibolovou hmotou značně bledší barvy nežli jest táž ve hlavním 

 amfibolu, a pleoohroickou mezi tony: modrozeleným s prostředně 

 velkou absorbcí a tonem žlutavým, velmi světlým. Zrnka pyroxenová 

 bývají po kraji jemně popraskána, světlejší pak amfibol na styku 

 s nimi drobně zakalen, i lze souditi, že přeměněn byl tu pyroxeu 

 působením magmatu na amfibol. 



Podobné světlejší partie amfibolové, ale již bez pyroxenu, shle- 

 dají se uvnitř v některých větších zrnech amfibolových, i lze také 

 o těchto partiích — per analogiam — souditi, že vznikly magmatickou 

 přeměnou z pyroxenu. Dle toho byl pyroxen nejstarším vyloučeným 

 křemičitanem horniny této, ale brzo pro vývoj jeho nastaly poměry 

 nepříznivé jeho existenci, načež měnil se v amfii.ol. Celkem však přece 

 podle zbarvení i bledšího amfibolu lze souditi, že i pyroxen ten byl 

 železem bohatší nežli pyroxen minet. 



Biottt činí tmavohnědé lupéuky velikosti obyčejně kolem 0*3 až 

 0*2 mm kolísající, zřídka rozměru 06 mm dostupující. Barva jeho 

 ve výbruse jest intensivní žlutohnědá, pro chvění 



|| k o/' tmavohnědá se silnou absorbcí, 

 J_k o P žlutohnědá, světlá, 



postrádá tedy červenavého tonu biotitu minet a jsa silněji zbarven, 

 jest pravděpodobné i železem bohatší. Postranní obrysy biotitů jsou 

 allotriomorfní, všelijak laločnaté; bývá srostlý s amfibolem, nebo 

 zarostlý do amfibolu, také však i vůči některým živcům bývá patrno, 

 že i tyto překážívaly vývoji biotitu, kdyžté samy jsou blízky omezení 

 krystalovému, a biotit kolem nich přiléhá hlubokým zářezem. Naproti 

 tomu nalezne Be místem drobná šupinka biotitová poněkud idiomorfně 

 omezená, přidružená ku nejmenším amfibolovým sloupečkům jakožto 

 nzavfenina v živcích ; tedy z poměrů associace biotitu jest patrno, 

 Jte ani pro ten nerost netrvala zcela samostatná fase vývojová, nýbrž 

 /.<■ vyvinoval se asi společné s amfibolem, částečné i se živcem. 



Živce byly určeny dle vlastností optických a sice jednak dle 

 úchylek zháéeni v náležitých průřezech a štěpných lupóncích, jednak 

 dle lomu světla srovnáním B oleji revidované l.ínnivosli methodoil 

 Ueckelio. 



