28 XXX. Vojtěch Rosický: 



Žula u Skalska, o níž činí J. Gkimm zmínku 20 ) a malou poznámku 

 Fr. Babánek, 21 ) náleží též ještě k žulám biotitickým, a protkána jest 

 hojnými žilkami hrubozrnného aplitu, obsahujícího často velké partie 

 podlouhlého křemene a rovněž živce, též něco málo akcessorického 

 biotitu a muskovitu. Křemeny bývají místem rozpukány, a puklinky 

 červenou drobnější hmotou aplitovou znovu vyplněny. Z lokality této 

 zkoumaný živec jevil ve výbruse i v prášku vlastnosti orthoklasového 

 mikroperthitu s vrostlými partiemi albitovými; mikioperthit ten jevívá 

 někdy dosti pravidelné proužky, že až upomínají tyto — abstrahu- 

 jeme-li od různosti lomu, dosti značně na mnohočatné složení plagio- 

 klasů. Orthoklasová hmota obsahuje četné drobné póry různé podoby, 

 naplněné větším dílem plynem, částečně i vodě podobnou tekutinou. 



V několika ukázkách nalezeny také tenké sloupky akcessorického 

 obecného zelenavého apatitu, šestiboce omezené, v průměru asi S / A mm 

 mající a až na l 1 /^ cm dlouhé ; mikroskopem zkoumány jeví lom 

 a dvoj lom světla rovněž i optickou orientaci apatitu, chemicky pak 

 dokázána byla v nich fosforečná kyselina a kalcium. 



Modré krystaly cyanitu, jichž připomíná ze žuly okolí Jílového 

 J. Klvaňa, nalezeny nebyly. 22 j Fr. Babánek v zmíněné již práci 

 uvádí z pegmatitu i turmalin a krystaly záhnědy. 



V. Zbývá ještě poukázati na žílu křemennou v úvode zmíněnou, 

 jež nalezena byla v žule iampašské, a jež jakožto výplň pukliny 

 byla určena. 



Žula u samé žíly jest biotická, s lepidomelanem, amfibolem chudá. 

 Křemen žíly jest bělavý, lesku na lomu poněkud mastného, na pu- 

 klinkách limonitem nahnědlý ; místem obsahoval jemnozrnné partie 

 arsenopyritu různé velikosti : zastižené mnou byly i větší nežli pěst. 

 Ve výbruse mikroskopem křemen jeví se býti zrnitým, zrna jsou až 

 asi do 5 mm veliká, obrysů drobně zubatých. Obsahuje v četných 

 pórech svých čirou tekutinu, již podle šířky kraje libell jest nejspíše 

 voda. Rozhraní mezi žílou křemennou a žulou jest i mikroskopem 

 ostré, tuto pak objeví se býti drobně zubatým. Důležitým znakem 

 jest tu, že biotit na samém kraji vedle žíly zůstal čerstvý, nepo- 

 rušený, a zachoval tutéž tvářnost, jakou má v ostatní hornině. 

 Nerost tento, jak známo, snadno se rozkládá působením vodnatých 

 tekutin, a bývá podle obyčejných puklinek, jimiž prosakuje vlhkost, 



â0 ) J. Grimm: pojednání výše cit. str. 256. 



ai ) Fr. Babánek: V pojednání výše cit. Str. 239—240. 



2i ) J. Klvaňa: Nerosty království Českého, v Uh. Hradišti, pag. 58. 



