O dvou ímnetáeli a žule z okolí Jílového. 20 



často proměněn na chlorit. Zde pak úplná čerstvost jeho svědčí 

 o dvojím : předně žíla křemenná sama není tu sraženinou roztoku 

 voduího, nýbrž původu magmatického, tedy analogického, jak. na 

 příklad v křemenných partiích pegmatitu v okolí Skalska; pak, že 

 puklina, jížto se magma prodralo vzhůru, brzo po svém vzniku byla 

 hmotou žíly křemenné vyplněna. 



Vybrané vzorky z křemenné žíly i arsenopyritu v ní přicháze- 

 jícího zaslány byly prof. dr. J. L. Bar vírem do Freibergu k analyse 

 na Ag a Au, kdež Otto Bär nalezl tavením s olovem ve křemeui 

 00005 n /o stříbra, tedy 5 g na t, zlata ani stopu, v arsenopyritu 

 0-0025% stříbra, tedy 25 g na ř, zlata pak 0'0017 , t. j. 10 g na t. 



Příbuznost obou minet, jakož i tmavého šlíru amribolické žuly 

 žanipašské, plynoucí již ze zkoumání mikroskopického, dokázána jest 

 i srovnáním chemických rozborů hornin těch, provedených velmi 

 pečlivé dřeni Jihdkichem Friedkichem. 



I. II. III. 



SiO, 51-21 55-56 5112 



Ti0 2 



1-51 



0-81 



1-52 



Al 2 o, 



7-98 



10-70 



7-25 



Fc,<>, 



8-85 



200 



7-79 



FeO 



6-54 



5-19 



2-06 



CaO 



992 



8-42 



7-25 



MgO 



713 



4*56 



10-61 



MnO 



1-58 



0-61 



0-21 



a; o 



1 -31 



7-48 



362 



Na 2 



2-77 



1 -45 



2-48 



lín hygr. 



0-19 



1-42 



314 



II.j) chem. 



93 



1-45 



3 00 



9992 99-65 100-05 



Při čemž jesl : 

 I. analysa tmavého ňlíru ze žuly amfibolické od Žampachu, 

 II. „ minety augitické od Studeného. 

 III. - , augiticko-amfiboHcké od Žampachu, 



