32 



XXX. Vojtěch Kosický: 



Porovnáme-li procentuálně složení obou, shledáme souhlasně 

 s obyčejnými zkušenostmi, že s úbytkem Si0 2 ubylo i Al 2 O s , taktéž 

 i úhrnného množství alkalií. 



Úbytek alkalií týká se hlavně K 2 O, kdežto Na 2 O vlastně při- 

 bylo. Zároveň přibylo značně Mg O, jehož množství stouplo v minete 

 žampašské přes 10°/ c , a tu znamenati jest již malý úbytek CaO. 

 Pokud se železa týče, stoupl v minete žampašské obsah Fe 2 3 , klesl 

 však obsah Fe O. 



Z jader Rosenbuschových jest v obojích horninách silně vyvinuto 

 jádro R" Si, jež v minete žampašské i převládá, a tím lamprofyrický 

 charakter její dotvrzuje. A jest zajímavo, že též aplitické horniny 

 žulové v okolí se vyskytují, k nimžto dle chemické povahy mineta od. 

 Studeného činila by jakýsi přechod, a bylo by pomýšleti, že žíloviny 

 takové vznikly snad rozštěpením společného magmatu. Tu pak důle- 

 žitým úkazem jest značuá podobnost analysy minety žampašské s ana- 

 lysou tmavého šlíru žulového, kterážto podobnost velmi podporuje 

 úsudek, že by látka minet zdejších mohla býti odštěpkem někdejšího 

 blízkého magmatu žulového, neboť tmavé šlíry v žule naznačují způ- 

 sob štěpení magmatu takového zřetelně. Pozorujme tudíž látkové 

 rozdíly mezi minetou od Studeného a tmavými šlíry v žule od Zam- 

 pachu. 



Považuj erne-li obojí za odštěpeniny magmatu zdejší žuly, ode- 

 čteme od zdvojnásobněného procentního složení minety procentní slo- 

 žení šlíru : 23 ) 



Rozdíl převedený na 100°/ (zkráceně) 



115-82-51-83 \ _ 

 . 1-68— 153 { 

 22-10- 8-08= 14-02 

 . 4-14— 896 \ _ 

 10-72— 6-62 J 

 . 1-26— 1-60= — 0-38 

 17-40—10-04=: 7-36 

 . 9-42— 7-21 = 2-21 

 15-46— 1-33 = 14-13 

 Na, O . ... 3-00- 2-80=: 0-20 



Si0 2 . 

 Ti0 2 

 Al 2 3 

 Fe 2 3 

 Fe O 

 MnO . 

 CaO , 

 MgO. 

 K 2 . 



= - 0-72 



63 



14 



7 



2 



14 



100 



2S ) Platí-li pro eventuelně stejnoměrné směšování magmat 

 pak x x ~ 2x 3 — x t . 



X l I X 2 



