•170 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCILNŢE 



se M. S. RegeluY, în c^lue de io (23) Februarie, Majestatea Sa a 

 bine-voit a'şî arăta înalta Sa bună voinţă pentru noî şi a încuraja 

 sforţările nostre, primind să fie membru protector şi preşedinte de 

 onore al societăţeî nostre. 



Congresul de la laşlf, D-lor, la care societatea nostră a luat o 

 parte atât de importantă şi graţie căreia de sigur i^sociaţiunea 

 Română pentru desvoltarea şi respândirea sciinţelor 'şT a luat sbo- 

 rul, n'a putut fi deschis de cât numaî la 2 Iunie 1902. 



Ceea-ce a fost posibil germanilor să facă la 1822, pa cândjnoY 

 ne aflam în starea de pruncie ; cee-ce n'a putut să facă Francia de 

 cât numaî la 1 871, când noî ne aflam în adolescenţă, am putut rea- 

 lisa o-dată cu începerea secoluluY actual, care ne găsesce deja 

 maturL 



Să fim mândri cel puţin, că lucrarea nostră, deşi începută mat 

 târziu, a iost de la început încoronată de succes şi că cu toţiî sun- 

 tem pătrunşî atât despre importanţa asociaţiuneî în mişcarea nostră 

 culturală, cât şi despre datoria ce fie-care avem faţă cu acesta nouă 

 manifestare a vitalitate! nostre. 



Intruniţî astă-^î, în cji de serbătore, nu putem uita a trimite sa- 

 lutul nostru de iubire şi pentru conlucrarea adusă algturî cu noT 

 celeî maî vechî societăţi române : societatea medicilor şi naturalişti- 

 lor din laşî, precum şi societăţeî surorî de sciinţe de pe lângă fa- 

 cultatea de sciinţe din laşî, şi în urmă societăţeî literare şi sciinţi- 

 fice »Archiva«, din acelaşt oraş, care câte-şi trele aQ pus atâta zel 

 şi atâta bună voinţă, pentru ca împreună cu totele, să dea fiinţă 

 asociaţiuneî. 



Rolul asociaţiuneî D-lor, este mare, scopul eî este înalt şi meri- 

 tul de a fi întreve^ut acestea, revine în prima linie societăţeî nostre 

 care tot cu ocasiunea congresuluî de la laşî a luat numele maî larg 

 de societatea română de sciinţe, în locul aceluî de societatea de 

 sciinţe din Bucurescî. 



Asociaţiunea D-lor, luând în mâna sa facla lumineî prin sciinţă, 

 nu numaî că tinde, ca şi noî dintre popore, să aducem prinosul 

 munceî născătore de adevgr şi progres, care înalţă cugetarea şi 

 înlesnesce viaţa, dar cu deosebire a înălţat acesta faclă, pentru ca 

 la razele sale să cate t6tă suflarea român^scă, spre a se inspira, 

 Cultiva şi lucra, în aceeaşT direcţiune, dorind a realiza ast-fel uni- 



