396 BULETINUL SOCIETAŢU DE SCIINŢE 



Carpaţilor şi cutrierând văile şi dealurile cu sacul în spate şi cioca- 

 nul în mână, expun&ndu-se de multe-orî la neplăcert şi privaţiunî, 

 el 'şî aduna în tăcere materialul pentru lucrările viitore. Incepend 

 a se ocupa maY de aprope cu studiul geologic al ţSreî, Cobălcescu 

 a recunoscut că un asemenea studiQ, pentru a fi o adevărată îndru- 

 mare pentru alte cercetări ulteriore, nu se putea face decât în le- 

 gătură şi pe basa studiilor geologice făcute în ţările învecinate şi în 

 special în Austria. Cum însă maî totă literatura geologică asupra 

 acestor ţfirî şi în special asupra Carpaţilor este scrisă în limba ger- 

 mană, pe care Cobălcescu nu o poseda la început, el se puse la o 

 verstă înaintată să studieze singur acesta limbă^). Numaî punendu-se 

 ast-fel în curent cu literatura geologică străină, putu el să întreprindă 

 studiul o-eolosfic sistematic al Românie!. 



Manifestarea târzie a lut Cobălcescu în literatura geologică este 

 explicabilă, dacă avem în vedere personalitatea lut şi greutăţile de 

 tot soiul cu carf avea de luptat pe atunnî cel ce ar fi voit să între- 

 prindă studiî geologice în ţara nostră. 



înzestrat cu un spirit sciinţific vast şi disciplinat, tinqlend tot- 

 deuna a sintetisa faptele, Cobălcescu nu se mulţumia numaî cu 

 înregistrarea unor date isolate, ci căuta necontenit a le pune în le- 

 gătură cu faptele constatate aiurea şi a trage din ele conclusiunt 

 generale ; de acesa el nu se decidea a publica ceva până nu era 

 deplin convins că ceia ce înainta era riguros stabilit şi putea să 

 aibă ore-care importanţă pentru sciinţă. Este sciut însă că fără 

 mijloce suficiente pentru studiî pe teren, fără un laboratorifl bine 

 înzestrat, fără literatură şi fără material de comparaţie, ast-fel de 

 lucrărî nu se pot face. 



Aceste mijloce 'î lipsiaQ cu totul luî Cobălcescu maî ales la în- 

 ceput. Studiile sciinţifice fiind pe atunct puţin apreciate în ţera 

 n6stră, guvernul nu făcea maî nimic pentru a le înlesni. Trăind 

 departe de centru, n^iubitor de reclamă, caracter mândru şi inde- 

 pendent şi neplăcându-î politica de partid, Cobălcescu nu ajunse 

 de cât târcJiQ a-şî face un renume şi a se impune omenilor influenţî 

 pentru a i se acorda mijlocele trebuitore pentru studiî. 



După răsboiul independenţeî începe şi în ţera n6stră o eră fa- 



') Dim. BrtnzS. RSspuns la discursul de receptiine. An. Acad. R. 1887. 



