402 BULETINUL SOCIETĂŢU DE SCIINŢE 



un institut geologic, şi pe când se publicase deja o literatură forte 

 bogată asupra geologieî Carpaţilor, datorită geologilor nemţî, 

 ungurî şi polonî, noî româniî nu contribuisetn maî cu nimic la cu- 

 noscinţa geologică a ţgreî nostre. Cea maî importantă dintre lucră- 

 rile geologice făcute de românî până atunci, era aceea a inginerului 

 Pilidi, asupra judeţuluî Prahova. Pentru Moldova nu exista nict una. 



Din cele spuse, urmd^ă decî că trebue să considerăm sciinţa geo- 

 logică în ţera n6stră, înainte de 1 88 2, ca fiind în fasade la început. 



După 1882 începe o nouă faşă în desvoltarea geologiet în Ro- 

 mânia şi acesta sciinţă capătă un caracter maî naţional prin faptul 

 că şi noî româniî începem a ne afirma maî puternic pe acest teren. 

 Acesta a doua faşă a fost inaugurată de Grigorie Cobălcescu, cel 

 întâitl dintre românî care a început studiul sistematic al geologieî 

 ţereî pe basa principiilor stabilite de geologiî austriacî. 



Cel întâia studiu serios făcut de un român, asupra mineralelor 

 din România, datorit d-luî P. Poni, dateză tot din 1882. 



In fine, tot în anul 1882 se înfiinţeză şi biuroul geologic, care 

 sub conducerea d-luî Grig. Ştefanescu începe a aduna datele pen- 

 tru o chartă geologică a Românieî. 



Din nefericire pentru sciinţa geologică română, acesta instituţie 

 menită să aducă reale folose ţăreî, în loc să se organiseze pe base 

 maî largî şi să se caute a grupa în jurul eî pe toţî ceî ce se ocupau 

 cu geologia şi să dea impuls celor ce ar fi dorit să 'şî desfâşure ac- 

 tivitatea pe acest teren, este desfiinţată în 1888, după o existenţă 

 de şese anî. .Şi faptul este cu atât maî regretabil cu cât causa prin- 

 cipală a desfiinţăreî biurouluî geologic, nu a fost motive politice 

 cum s'a spus de multe-orî, ci chiar deosebirile de vederî şi neînţe- 

 legerile dintre puţiniî geologî de ps atuncî. Literatura geologică şi 

 polemicele din acel timp ne arată că eî n'aO lucrat cu toţiî în acord, 

 ceea ce a avut de resultat compromiterea acesteî instituţiunî în faţa 

 opiniuneî publice şi chiar a specialiştilor strâinî. 



Cobălcescu a fost geolog în sensul larg al cuventuluî. El a abor- 

 dat în studiile sale cu o rară competinţă, chestiunî din maî tote ra- 

 murile geologieî şi anume : stratigraha, tectonica, morfologia, geo- 

 logia aplicată şi paleontologia. 



