BULETINUL SOGIETĂ.ŢII DE SGUNŢE 403 



Lucrările luî din a doua periodă, luate în ordin cronologic sunt : 



i) Geologisdie Untersnchungen im Buzeuer-Districte. Ver- 

 handlungen der k. k. geologische Reichs-Anstalt. Wien, 1882, pag. 

 227 — 2 î I . 



In acesta lucrare presentată institutuluî geologic din Viena în 

 Septembre 18S2, Cobălcescu resumă resultatul cercetărilor sale în 

 regiunea cuprinsă între Slănic şi BuzSti şi între Slănic şi CalnăQ. 



Formaţiunile geologice pe carî el le deosebesce în acesta regiune 

 sunt: a) ^Straturile cu Congeriî» saQ etajele pe carî le numim 

 a.stă.(jX pcntt ic şi levantin, b) ii Formaţiunea salif era)-) şi c) iSeria 

 straturilor menilitice» care aparţine la Oligocen. 



In «straturile cu congerit)) Cobălcescu face 2 divisiunî. «Par- 

 tea superioră a straturilor cu congeriî», predomnesce mat ales în 

 partea de sud a regiuneî menţionate şi se întinde până în Dunăre 

 ieşind la ivdlă la Bărboşî, iar spre Est acopere o mare parte din 

 Moldova sudică. «Partea mijlocie a straturilor cu congeriî sau stra- 

 turile cu paludiner-, formeză mare parte din regiunea delurosă, în- 

 tinqlt-ndu-se la nord până aprope de satul Lopatarî. Din acostă 

 divisiune Cobălcescu dă o listă de fosile, cu multe speciî nouă şi 

 face menţiune pentru întâia oră de un tip deosebit de Cardium din 

 care el face sub-genul Psilodon cu 6 specii nuoî, forme forte ca- 

 racteristice pentru depositele pontice din Pârscov. 



Formaţiunea saliferă este descrisă în basinul superior al Slă- 

 n icului, între Vintilâ-Vodă şi Lopatarî. Ea se caracteriseză prin 

 presenţa gypsuluT şi prin impregnaţiunile dese cu sare, ceea ce face 

 ca isv6rele ce îşî iaQ origina în acostă formaţiune să fie sărate şi la 

 locurile unde straturile sunt expuse curenţilor de aer se formeză 

 eflorescente grose de sare. Ca exemplu aduce grota de la Mânză- 

 loscf tapisată cu stalactite de sare şi în fundul căreia iesă un curent 

 puternic de apă fârte sărată. Cum mare parte din acest curent sub- 

 teran dispare iarăşY printre straturile grotei unde sarea se depime 

 din soluţiune, Cobălcescu vede în acest fenomen formarea actuală 

 a unei mase de sare. 



In «seria slratiirilor menilitice)) sad Myşul oligocen, care apare 

 la vest de Lopatarî, Cobălcescu deosebesce 2 divisiuni : una supe- 

 rioră, constituită din bancuri f(5rte gr6se^de greş, pe care '1 parai :li- 

 s^ză ai grecul de Măgura descris de Paul şi Vacek în Galiţia şi 



